# Europos Sąjungos C 363/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 363 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. spalio 28d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 363

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. spalio 28d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2018–2019 m. SESIJA2018 m. lapkričio 12–15 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 346, 2019 10 11 .
  PRIIMTI TEKSTAI2018 m. lapkričio 28 ir 29 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 397, 2019 11 22 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2018–2019 m. SESIJA2018 m. lapkričio 12–15 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 346, 2019 10 11 .
  PRIIMTI TEKSTAI2018 m. lapkričio 28 ir 29 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 397, 2019 11 22 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 346, 2019 10 11 .

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 397, 2019 11 22 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2018 m. lapkričio 13 d., antradienis |
| 2020/C 363/01 | 2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES paramos vystymuisi švietimo srityje (2018/2081(INI)) | 2 |
| 2020/C 363/02 | 2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisės viršenybės Rumunijoje (2018/2844(RSP)) | 8 |
| 2020/C 363/03 | 2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES mažumoms taikomų minimalių standartų (2018/2036(INI)) | 13 |
| 2020/C 363/04 | 2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija Skaitmeninimas vystymosi labui. Skurdo mažinimas naudojantis technologijomis (2018/2083(INI)) | 27 |
| | 2018 m. lapkričio 14 d., trečiadienis |
| 2020/C 363/05 | 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija Ginklų eksportas. Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP įgyvendinimas (2018/2157(INI)) | 36 |
| 2020/C 363/06 | 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl poreikio sukurti visapusišką ES mechanizmą, skirtą demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms apsaugoti (2018/2886(RSP)) | 45 |
| 2020/C 363/07 | 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES asociacijos susitarimo su Gruzija įgyvendinimo (2017/2282(INI)) | 49 |
| 2020/C 363/08 | 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES asociacijos susitarimo su Moldova įgyvendinimo (2017/2281(INI)) | 58 |
| | 2018 m. lapkričio 15 d., ketvirtadienis |
| 2020/C 363/09 | 2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vietnamo, ypač politinių kalinių padėties (2018/2925(RSP)) | 66 |
| 2020/C 363/10 | 2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Kuboje (2018/2926(RSP)) | 70 |
| 2020/C 363/11 | 2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Bangladeše (2018/2927(RSP)) | 75 |
| 2020/C 363/12 | 2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priežiūros paslaugų ES siekiant užtikrinti didesnę lyčių lygybę (2018/2077(INI)) | 80 |
| 2020/C 363/13 | 2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Laimo ligos (boreliozės) (2018/2774(RSP)) | 94 |
| | 2018 m. lapkričio 29 d., ketvirtadienis |
| 2020/C 363/14 | 2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 suteikiamas leidimas tam tikrais atvejais naudoti natrio dichromatą (Ilario Ormezano Sai S.R.L.), projekto (D058762/01 – 2018/2929(RSP)) | 98 |
| 2020/C 363/15 | 2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija Cum-ex skandalas: finansinis nusikalstamumas ir dabartinės teisinės sistemos spragos“ (2018/2900(RSP)) | 102 |
| 2020/C 363/16 | 2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vokietijos vaiko teisių apsaugos tarnybos (Jugendamt) vaidmens sprendžiant tarpvalstybinius šeimos ginčus (2018/2856(RSP)) | 107 |
| 2020/C 363/17 | 2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija PPO: tolesni veiksmai (2018/2084(INI)) | 113 |
| 2020/C 363/18 | 2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Serbijos (2018/2146(INI)) | 119 |
| 2020/C 363/19 | 2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Kosovo (2018/2149(INI)) | 127 |
| 2020/C 363/20 | 2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos (2018/2145(INI)) | 135 |
| 2020/C 363/21 | 2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Albanijos (2018/2147(INI)) | 146 |
| 2020/C 363/22 | 2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Juodkalnijos (2018/2144(INI)) | 155 |
| 2020/C 363/23 | 2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl neįgalių moterų padėties (2018/2685(RSP)) | 164 |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2018 m. lapkričio 29 d., ketvirtadienis |
| 2020/C 363/24 | 2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl akademinės laisvės gynybos ES išorės veiksmų srityje (2018/2117(INI)) | 173 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2018 m. lapkričio 13 d., antradienis

2020/C 363/01

2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES paramos vystymuisi švietimo srityje (2018/2081(INI))

2

2020/C 363/02

2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisės viršenybės Rumunijoje (2018/2844(RSP))

8

2020/C 363/03

2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES mažumoms taikomų minimalių standartų (2018/2036(INI))

13

2020/C 363/04

2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija Skaitmeninimas vystymosi labui. Skurdo mažinimas naudojantis technologijomis (2018/2083(INI))

27

2018 m. lapkričio 14 d., trečiadienis

2020/C 363/05

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija Ginklų eksportas. Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP įgyvendinimas (2018/2157(INI))

36

2020/C 363/06

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl poreikio sukurti visapusišką ES mechanizmą, skirtą demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms apsaugoti (2018/2886(RSP))

45

2020/C 363/07

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES asociacijos susitarimo su Gruzija įgyvendinimo (2017/2282(INI))

49

2020/C 363/08

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES asociacijos susitarimo su Moldova įgyvendinimo (2017/2281(INI))

58

2018 m. lapkričio 15 d., ketvirtadienis

2020/C 363/09

2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vietnamo, ypač politinių kalinių padėties (2018/2925(RSP))

66

2020/C 363/10

2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Kuboje (2018/2926(RSP))

70

2020/C 363/11

2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Bangladeše (2018/2927(RSP))

75

2020/C 363/12

2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priežiūros paslaugų ES siekiant užtikrinti didesnę lyčių lygybę (2018/2077(INI))

80

2020/C 363/13

2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Laimo ligos (boreliozės) (2018/2774(RSP))

94

2018 m. lapkričio 29 d., ketvirtadienis

2020/C 363/14

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 suteikiamas leidimas tam tikrais atvejais naudoti natrio dichromatą (Ilario Ormezano Sai S.R.L.), projekto (D058762/01 – 2018/2929(RSP))

98

2020/C 363/15

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija Cum-ex skandalas: finansinis nusikalstamumas ir dabartinės teisinės sistemos spragos“ (2018/2900(RSP))

102

2020/C 363/16

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vokietijos vaiko teisių apsaugos tarnybos (Jugendamt) vaidmens sprendžiant tarpvalstybinius šeimos ginčus (2018/2856(RSP))

107

2020/C 363/17

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija PPO: tolesni veiksmai (2018/2084(INI))

113

2020/C 363/18

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Serbijos (2018/2146(INI))

119

2020/C 363/19

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Kosovo (2018/2149(INI))

127

2020/C 363/20

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos (2018/2145(INI))

135

2020/C 363/21

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Albanijos (2018/2147(INI))

146

2020/C 363/22

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Juodkalnijos (2018/2144(INI))

155

2020/C 363/23

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl neįgalių moterų padėties (2018/2685(RSP))

164

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2018 m. lapkričio 29 d., ketvirtadienis

2020/C 363/24

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl akademinės laisvės gynybos ES išorės veiksmų srityje (2018/2117(INI))

173

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2018 m. lapkričio 14 d., trečiadienis |
| 2020/C 363/25 | 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos. Parlamento pozicija siekiant susitarimo (COM(2018)0322 – C8-0000/2018 – 2018/0166R(APP)) | 179 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2018 m. lapkričio 14 d., trečiadienis

2020/C 363/25

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos. Parlamento pozicija siekiant susitarimo (COM(2018)0322 – C8-0000/2018 – 2018/0166R(APP))

179

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2018 m. lapkričio 13 d., antradienis |
| 2020/C 363/26 | 2018 m. lapkricio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Latvijai (COM(2018)0658 – C8-0416/2018 – 2018/2230(BUD)) | 232 |
| 2020/C 363/27 | P8_TA(2018)0442Energijos vartojimo efektyvumas ***I2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))P8_TC1-COD(2016)0376Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo | 235 |
| 2020/C 363/28 | P8_TA(2018)0443Energetikos sąjungos valdymas ***I2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energetikos sąjungos valdymo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 94/22/EB, Direktyva 98/70/EB, Direktyva 2009/31/EB, Reglamentas (EB) Nr. 663/2009, Reglamentas (EB) Nr. 715/2009, Direktyva 2009/73/EB, Tarybos direktyva 2009/119/EB, Direktyva 2010/31/ES, Direktyva 2012/27/ES, Direktyva 2013/30/ES ir Tarybos direktyva (ES) 2015/652 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))P8_TC1-COD(2016)0375Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 | 236 |
| 2020/C 363/29 | P8_TA(2018)0444Skatinimas naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ***I2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (nauja redakcija) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))P8_TC1-COD(2016)0382Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/... dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją | 238 |
| 2020/C 363/30 | P8_TA(2018)0445Adrijos jūros smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas ***I2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas Adrijos jūros mažų pelaginių žuvų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas (COM(2017)0097 – C8-0095/2017 – 2017/0043(COD))P8_TC1-COD(2017)0043Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo nustatomas Adrijos jūros smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas | 240 |
| | 2018 m. lapkričio 14 d., trečiadienis |
| 2020/C 363/31 | 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1588 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (COM(2018)0398 – C8-0316/2018 – 2018/0222(NLE)) | 257 |
| 2020/C 363/32 | P8_TA(2018)0452Konkurencijos institucijų įgalinimas ir tinkamo vidaus rinkos veikimo užtikrinimas ***I2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria siekiama valstybių narių konkurencijos institucijoms suteikti įgaliojimus, kad jos būtų veiksmingesnės vykdymo užtikrinimo institucijos ir užtikrintų tinkamą vidaus rinkos veikimą (COM(2017)0142 – C8-0119/2017 – 2017/0063(COD))P8_TC1-COD(2017)0063Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/..., kuria siekiama įgalinti valstybių narių konkurencijos institucijas, kad jos būtų veiksmingesnės vykdymo užtikrintojos, ir kuria užtikrinamas tinkamas vidaus rinkos veikimas | 258 |
| 2020/C 363/33 | P8_TA(2018)0453Europos elektroninių ryšių kodeksas ***I2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (EERK) (nauja redakcija) (COM(2016)0590 – C8-0379/2016 – 2016/0288(COD))P8_TC1-COD(2016)0288Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/..., kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (nauja redakcija) | 260 |
| 2020/C 363/34 | P8_TA(2018)0454Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija ***I2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos įsteigimo (COM(2016)0591 – C8-0382/2016 – 2016/0286(COD))P8_TC1-COD(2016)0286Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo įsteigiama Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (BEREC) ir BEREC paramos agentūra (BEREC biuras), iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/2120 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1211/2009 | 262 |
| 2020/C 363/35 | 2018 m. lapkričio 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai (COM(2018)0284 – C8-0197/2018 – 2018/0143(COD)) | 264 |
| | 2018 m. lapkričio 15 d., ketvirtadienis |
| 2020/C 363/36 | P8_TA(2018)0462Geležinkelių keleivių teisės ir pareigos ***I2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (nauja redakcija) (COM(2017)0548 – C8-0324/2017 – 2017/0237(COD))P8_TC1-COD(2017)0237Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (nauja redakcija)(Tekstas svarbus EEE) | 296 |
| 2020/C 363/37 | 2018 m. lapkričio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl patvariųjų organinių teršalų (nauja redakcija) (COM(2018)0144 – C8-0124/2018 – 2018/0070(COD)) | 348 |
| | 2018 m. lapkričio 29 d., ketvirtadienis |
| 2020/C 363/38 | P8_TA(2018)0466Euro 5 etapo taikymas dviračių bei triračių transporto priemonių ir keturračių tipo patvirtinimui ***I2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Euro 5 etapo taikymo dviračių bei triračių transporto priemonių ir keturračių tipo patvirtinimui iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 168/2013 (COM(2018)0137 – C8-0120/2018 – 2018/0065(COD))P8_TC1-COD(2018)0065Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 168/2013 dėl euro 5 etapo taikymo dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių tipo patvirtinimui | 369 |
| 2020/C 363/39 | P8_TA(2018)0467Prekyba tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam elgesiui ar baudimui ***I2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (kodifikuota redakcija) (COM(2018)0316 – C8-0210/2018 – 2018/0160(COD))P8_TC1-COD(2018)0160Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (kodifikuota redakcija) | 370 |
| 2020/C 363/40 | 2018 m. lapkričio 29 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl pakartotinio įsipareigojimo skirti likusias sumas, numatytas Tarybos sprendimų (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601 įgyvendinimui paremti, arba dėl tų sumų skyrimo kitiems veiksmams pagal nacionalines programas iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 516/2014 (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD)) | 371 |
| 2020/C 363/41 | 2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Samoa prisijungimo prie Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinojo partnerystės susitarimo projekto (12281/2018 – C8-0434/2018 – 2018/0291(NLE)) | 379 |
| 2020/C 363/42 | 2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pasiūlymo dėl Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos pirmininko skyrimo (N8-0120/2018 – C8-0466/2018 – 2018/0905(NLE)) | 380 |
| 2020/C 363/43 | 2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Graikijos paraiška EGF/2018/003 EL/Attica publishing) (COM(2018)0667 – C8-0430/2018 – 2018/2240(BUD)) | 381 |
| 2020/C 363/44 | 2018 m. lapkričio 29 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/399 nuostatos, susijusios su laikinam vidaus sienų kontrolės atnaujinimui taikomomis taisyklėmis (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD)) | 385 |
| 2020/C 363/45 | P8_TA(2018)0473Oro susisiekimo paslaugų teikimo bendrosios taisyklės ***I2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių (COM(2016)0818 – C8-0531/2016 – 2016/0411(COD))P8_TC1-COD(2016)0411Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių | 410 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2018 m. lapkričio 13 d., antradienis

2020/C 363/26

2018 m. lapkricio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Latvijai (COM(2018)0658 – C8-0416/2018 – 2018/2230(BUD))

232

2020/C 363/27

P8_TA(2018)0442Energijos vartojimo efektyvumas ***I2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))P8_TC1-COD(2016)0376Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo

235

2020/C 363/28

P8_TA(2018)0443Energetikos sąjungos valdymas ***I2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energetikos sąjungos valdymo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 94/22/EB, Direktyva 98/70/EB, Direktyva 2009/31/EB, Reglamentas (EB) Nr. 663/2009, Reglamentas (EB) Nr. 715/2009, Direktyva 2009/73/EB, Tarybos direktyva 2009/119/EB, Direktyva 2010/31/ES, Direktyva 2012/27/ES, Direktyva 2013/30/ES ir Tarybos direktyva (ES) 2015/652 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))P8_TC1-COD(2016)0375Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013

236

2020/C 363/29

P8_TA(2018)0444Skatinimas naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ***I2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (nauja redakcija) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))P8_TC1-COD(2016)0382Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/... dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją

238

2020/C 363/30

P8_TA(2018)0445Adrijos jūros smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas ***I2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas Adrijos jūros mažų pelaginių žuvų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas (COM(2017)0097 – C8-0095/2017 – 2017/0043(COD))P8_TC1-COD(2017)0043Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo nustatomas Adrijos jūros smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas

240

2018 m. lapkričio 14 d., trečiadienis

2020/C 363/31

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1588 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (COM(2018)0398 – C8-0316/2018 – 2018/0222(NLE))

257

2020/C 363/32

P8_TA(2018)0452Konkurencijos institucijų įgalinimas ir tinkamo vidaus rinkos veikimo užtikrinimas ***I2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria siekiama valstybių narių konkurencijos institucijoms suteikti įgaliojimus, kad jos būtų veiksmingesnės vykdymo užtikrinimo institucijos ir užtikrintų tinkamą vidaus rinkos veikimą (COM(2017)0142 – C8-0119/2017 – 2017/0063(COD))P8_TC1-COD(2017)0063Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/..., kuria siekiama įgalinti valstybių narių konkurencijos institucijas, kad jos būtų veiksmingesnės vykdymo užtikrintojos, ir kuria užtikrinamas tinkamas vidaus rinkos veikimas

258

2020/C 363/33

P8_TA(2018)0453Europos elektroninių ryšių kodeksas ***I2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (EERK) (nauja redakcija) (COM(2016)0590 – C8-0379/2016 – 2016/0288(COD))P8_TC1-COD(2016)0288Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/..., kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (nauja redakcija)

260

2020/C 363/34

P8_TA(2018)0454Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija ***I2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos įsteigimo (COM(2016)0591 – C8-0382/2016 – 2016/0286(COD))P8_TC1-COD(2016)0286Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo įsteigiama Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (BEREC) ir BEREC paramos agentūra (BEREC biuras), iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/2120 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1211/2009

262

2020/C 363/35

2018 m. lapkričio 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai (COM(2018)0284 – C8-0197/2018 – 2018/0143(COD))

2

264

2018 m. lapkričio 15 d., ketvirtadienis

2020/C 363/36

P8_TA(2018)0462Geležinkelių keleivių teisės ir pareigos ***I2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (nauja redakcija) (COM(2017)0548 – C8-0324/2017 – 2017/0237(COD))P8_TC1-COD(2017)0237Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (nauja redakcija)(Tekstas svarbus EEE)

296

2020/C 363/37

2018 m. lapkričio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl patvariųjų organinių teršalų (nauja redakcija) (COM(2018)0144 – C8-0124/2018 – 2018/0070(COD))

348

2018 m. lapkričio 29 d., ketvirtadienis

2020/C 363/38

P8_TA(2018)0466Euro 5 etapo taikymas dviračių bei triračių transporto priemonių ir keturračių tipo patvirtinimui ***I2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Euro 5 etapo taikymo dviračių bei triračių transporto priemonių ir keturračių tipo patvirtinimui iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 168/2013 (COM(2018)0137 – C8-0120/2018 – 2018/0065(COD))P8_TC1-COD(2018)0065Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 168/2013 dėl euro 5 etapo taikymo dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių tipo patvirtinimui

369

2020/C 363/39

P8_TA(2018)0467Prekyba tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam elgesiui ar baudimui ***I2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (kodifikuota redakcija) (COM(2018)0316 – C8-0210/2018 – 2018/0160(COD))P8_TC1-COD(2018)0160Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (kodifikuota redakcija)

370

2020/C 363/40

2018 m. lapkričio 29 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl pakartotinio įsipareigojimo skirti likusias sumas, numatytas Tarybos sprendimų (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601 įgyvendinimui paremti, arba dėl tų sumų skyrimo kitiems veiksmams pagal nacionalines programas iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 516/2014 (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))

371

2020/C 363/41

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Samoa prisijungimo prie Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinojo partnerystės susitarimo projekto (12281/2018 – C8-0434/2018 – 2018/0291(NLE))

379

2020/C 363/42

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pasiūlymo dėl Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos pirmininko skyrimo (N8-0120/2018 – C8-0466/2018 – 2018/0905(NLE))

380

2020/C 363/43

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Graikijos paraiška EGF/2018/003 EL/Attica publishing) (COM(2018)0667 – C8-0430/2018 – 2018/2240(BUD))

381

2020/C 363/44

2018 m. lapkričio 29 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/399 nuostatos, susijusios su laikinam vidaus sienų kontrolės atnaujinimui taikomomis taisyklėmis (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD))

385

2020/C 363/45

P8_TA(2018)0473Oro susisiekimo paslaugų teikimo bendrosios taisyklės ***I2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių (COM(2016)0818 – C8-0531/2016 – 2016/0411(COD))P8_TC1-COD(2016)0411Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių

410

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

28.10.2020

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2018–2019 m. SESIJA

2018 m. lapkričio 12–15 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 346, 2019 10 11.

PRIIMTI TEKSTAI

2018 m. lapkričio 28 ir 29 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 397, 2019 11 22.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2018 m. lapkričio 13 d., antradienis

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/2

---

P8_TA(2018)0441

ES parama vystymuisi švietimo srityje

2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES paramos vystymuisi švietimo srityje (2018/2081(INI))

(2020/C 363/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 26 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „[k]iekvienas turi teisę į mokslą. Mokslas, bent jau pradinio ir pagrindinio išsilavinimo lygmenų, yra nemokamas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 26 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „[k]iekvienas turi teisę į mokslą. Mokslas, bent jau pradinio ir pagrindinio išsilavinimo lygmenų, yra nemokamas“,

| — | atsižvelgdamas į dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, kurį 2015 m. rugsėjo 25 d. patvirtino Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėja ir kuriame pripažįstama, kad teisingumas, įtrauktis ir lyčių lygybė yra neatsiejamai susijusios su teise į švietimą visiems, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, kurį 2015 m. rugsėjo 25 d. patvirtino Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėja ir kuriame pripažįstama, kad teisingumas, įtrauktis ir lyčių lygybė yra neatsiejamai susijusios su teise į švietimą visiems,

| — | atsižvelgdamas į darnaus vystymosi tikslus (DVT), ypač į 4-ąjį tikslą „Užtikrinti visa apimantį ir lygiavertį kokybišką švietimą ir skatinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi“, taip pat Inčono deklaraciją ir 4-ojo darnaus vystymosi tikslo įgyvendinimo veiksmų sistemą, pagal kurią numatoma, kad „lyčių lygybė yra neatsiejama nuo teisės į švietimą visiems“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į darnaus vystymosi tikslus (DVT), ypač į 4-ąjį tikslą „Užtikrinti visa apimantį ir lygiavertį kokybišką švietimą ir skatinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi“, taip pat Inčono deklaraciją ir 4-ojo darnaus vystymosi tikslo įgyvendinimo veiksmų sistemą, pagal kurią numatoma, kad „lyčių lygybė yra neatsiejama nuo teisės į švietimą visiems“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Moterų diskriminacijos panaikinimo komiteto rekomendaciją Nr. 36 (2017) dėl mergaičių ir moterų teisės gauti išsilavinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Moterų diskriminacijos panaikinimo komiteto rekomendaciją Nr. 36 (2017) dėl mergaičių ir moterų teisės gauti išsilavinimą,

| — | atsižvelgdamas į Adis Abebos veiksmų darbotvarkę dėl vystymosi finansavimo, kurią 2015 m. liepos 27 d. priėmė Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Adis Abebos veiksmų darbotvarkę dėl vystymosi finansavimo, kurią 2015 m. liepos 27 d. priėmė Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 22 d. Jungtinių Tautų (JT) Organizacijos Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją 35/L2 „Teisė į mokslą. Tolesni veiksmai dėl Žmogaus teisių tarybos rezoliucijos 8/4“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 22 d. Jungtinių Tautų (JT) Organizacijos Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją 35/L2 „Teisė į mokslą. Tolesni veiksmai dėl Žmogaus teisių tarybos rezoliucijos 8/4“,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. Komisijos komunikatą „Švietimas ir mokymas siekiant sumažinti skurdą besivystančiose šalyse“ (COM(2002)0116), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. Komisijos komunikatą „Švietimas ir mokymas siekiant sumažinti skurdą besivystančiose šalyse“ (COM(2002)0116),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. Komisijos darbinį dokumentą dėl intensyvesnio ir kokybiškesnio švietimo besivystančiose šalyse „Daugiau geresnių švietimo galimybių besivystančiose šalyse“ (SEC(2010)0121), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. Komisijos darbinį dokumentą dėl intensyvesnio ir kokybiškesnio švietimo besivystančiose šalyse „Daugiau geresnių švietimo galimybių besivystančiose šalyse“ (SEC(2010)0121),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. Komisijos komunikatą „Švietimas ekstremaliosiose situacijose ir užsitęsus krizėms“ (COM(2018)0304), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. Komisijos komunikatą „Švietimas ekstremaliosiose situacijose ir užsitęsus krizėms“ (COM(2018)0304),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 9 d. G 7 priimtą Šarlevojaus deklaraciją pareiškimą dėl mergaičių, paauglių mergaičių ir moterų kokybiško švietimo besivystančiose šalyse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 9 d. G 7 priimtą Šarlevojaus deklaraciją pareiškimą dėl mergaičių, paauglių mergaičių ir moterų kokybiško švietimo besivystančiose šalyse,

| — | atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystymosi ir ES darbo pasidalijimo vystymosi politikos srityje elgesio kodeksą (COM(2007)0072), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystymosi ir ES darbo pasidalijimo vystymosi politikos srityje elgesio kodeksą (COM(2007)0072),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 31 d. rezoliuciją dėl bendro tarnybų darbinio dokumento „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas: keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“ (SWD(2015)0182) įgyvendinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 31 d. rezoliuciją dėl bendro tarnybų darbinio dokumento „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas: keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“ (SWD(2015)0182) įgyvendinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl besivystančių šalių skolos tvarumo didinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl besivystančių šalių skolos tvarumo didinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. paskelbtą UNESCO pasaulinę švietimo stebėsenos ataskaitą „Švietimo atskaitomybė. Įsipareigojimų vykdymas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. paskelbtą UNESCO pasaulinę švietimo stebėsenos ataskaitą „Švietimo atskaitomybė. Įsipareigojimų vykdymas“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A8–0327/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A8–0327/2018),

| A. | kadangi švietimas yra pagrindinė žmogaus teisė, kuri itin svarbi siekiant įgyvendinti visus DVT; kadangi jis neleidžia perduoti skurdo iš kartos į kartą ir atlieka svarbų vaidmenį siekiant lyčių lygybės ir moterų įgalinimo; kadangi švietimas teisių srityje reiškia ne tik aritmetinę lygybę ir juo siekiama skatinti tikrą lyčių lygybę švietimo sistemoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi švietimas yra pagrindinė žmogaus teisė, kuri itin svarbi siekiant įgyvendinti visus DVT; kadangi jis neleidžia perduoti skurdo iš kartos į kartą ir atlieka svarbų vaidmenį siekiant lyčių lygybės ir moterų įgalinimo; kadangi švietimas teisių srityje reiškia ne tik aritmetinę lygybę ir juo siekiama skatinti tikrą lyčių lygybę švietimo sistemoje;

| B. | kadangi paskutinis Komisijos komunikatas dėl švietimo besivystančiose šalyse buvo paskelbtas 2002 m. ir atnaujintas tik 2010 m. darbiniu dokumentu; |
| --- | --- |

B.

kadangi paskutinis Komisijos komunikatas dėl švietimo besivystančiose šalyse buvo paskelbtas 2002 m. ir atnaujintas tik 2010 m. darbiniu dokumentu;

| C. | kadangi 2009 m. parama švietimui sudarė 8,3 proc. bendros paramos vystymuisi; kadangi 2015 m. ši dalis sumažėjo iki 6,2 proc.; kadangi, kalbant apie Sąjungą ir jos valstybes nares, ši dalis tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo nuo 11 proc. iki 7,6 proc.; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2009 m. parama švietimui sudarė 8,3 proc. bendros paramos vystymuisi; kadangi 2015 m. ši dalis sumažėjo iki 6,2 proc.; kadangi, kalbant apie Sąjungą ir jos valstybes nares, ši dalis tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo nuo 11 proc. iki 7,6 proc.;

| D. | kadangi Sąjungos ir jos valstybių narių parama pagrindiniam ugdymui 2009–2015 m. sumažėjo 33,9 proc., t. y. daugiau nei parama švietimui apskritai (15,2 proc.); |
| --- | --- |

D.

kadangi Sąjungos ir jos valstybių narių parama pagrindiniam ugdymui 2009–2015 m. sumažėjo 33,9 proc., t. y. daugiau nei parama švietimui apskritai (15,2 proc.);

| E. | kadangi 2015 m. 264 mln. mokyklinio amžiaus vaikų ir jaunuolių nelankė pradinio ar vidurinio ugdymo įstaigų; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2015 m. 264 mln. mokyklinio amžiaus vaikų ir jaunuolių nelankė pradinio ar vidurinio ugdymo įstaigų;

| F. | kadangi iki 2017 m. pabaigos visame pasaulyje buvo daugiau nei 25,4 mln. pabėgėlių, iš kurių 7,4 mln. buvo vaikai, pagal amžių turintys lankyti pradinę mokyklą, iš kurių 4 mln. neturėjo teisės į pradinį ugdymą; kadangi šalyse, kurios kenčia nuo nestabilių situacijų ir konfliktų, 37 proc. daugiau mergaičių nei berniukų nelanko pradinės mokyklos ir kadangi beveik 90 proc. daugiau merginų nei vaikinų, gyvenančių konflikto nepaliestose šalyse, yra linkusios nelankyti vidurinės mokyklos; |
| --- | --- |

F.

kadangi iki 2017 m. pabaigos visame pasaulyje buvo daugiau nei 25,4 mln. pabėgėlių, iš kurių 7,4 mln. buvo vaikai, pagal amžių turintys lankyti pradinę mokyklą, iš kurių 4 mln. neturėjo teisės į pradinį ugdymą; kadangi šalyse, kurios kenčia nuo nestabilių situacijų ir konfliktų, 37 proc. daugiau mergaičių nei berniukų nelanko pradinės mokyklos ir kadangi beveik 90 proc. daugiau merginų nei vaikinų, gyvenančių konflikto nepaliestose šalyse, yra linkusios nelankyti vidurinės mokyklos;

| G. | kadangi 2017 m. JT darnaus vystymosi tikslų ataskaitoje nurodoma, kad 2011 m. tik maždaug ketvirtadalis Užsachario Afrikos šalių mokyklų turėjo galimybę naudotis elektros energija ir mažiau nei pusė mokyklų turėjo prieigą prie geriamojo vandens; kadangi Užsachario Afrikoje yra mažiausia procentinė kvalifikuotų mokytojų dalis tiek pradinio ugdymo, tiek vidurinio ugdymo srityse; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2017 m. JT darnaus vystymosi tikslų ataskaitoje nurodoma, kad 2011 m. tik maždaug ketvirtadalis Užsachario Afrikos šalių mokyklų turėjo galimybę naudotis elektros energija ir mažiau nei pusė mokyklų turėjo prieigą prie geriamojo vandens; kadangi Užsachario Afrikoje yra mažiausia procentinė kvalifikuotų mokytojų dalis tiek pradinio ugdymo, tiek vidurinio ugdymo srityse;

| H. | kadangi parama švietimui besivystančiose šalyse praeityje buvo pernelyg sutelkta į besimokančių asmenų skaičių, o ne į teikiamo švietimo kokybę; kadangi 4 DVT siekiama, kad iki 2030 m. būtų užtikrinta galimybė visiems naudotis kokybiškomis švietimo paslaugomis; |
| --- | --- |

H.

kadangi parama švietimui besivystančiose šalyse praeityje buvo pernelyg sutelkta į besimokančių asmenų skaičių, o ne į teikiamo švietimo kokybę; kadangi 4 DVT siekiama, kad iki 2030 m. būtų užtikrinta galimybė visiems naudotis kokybiškomis švietimo paslaugomis;

| I. | kadangi kai kurios besivystančių šalių įmonės, siekdamos rasti darbo jėgą, atitinkančią jų poreikius, susiduria su sunkumais; |
| --- | --- |

I.

kadangi kai kurios besivystančių šalių įmonės, siekdamos rasti darbo jėgą, atitinkančią jų poreikius, susiduria su sunkumais;

| J. | kadangi pastangų, kurios dedamos nuo 2016 m. ir kurias reikėtų vertinti palankiai, vis dėlto nepakako susikaupusiam vėlavimui pašalinti, todėl reikia padidinti veiksmų mastą ir toliau stengtis; |
| --- | --- |

J.

kadangi pastangų, kurios dedamos nuo 2016 m. ir kurias reikėtų vertinti palankiai, vis dėlto nepakako susikaupusiam vėlavimui pašalinti, todėl reikia padidinti veiksmų mastą ir toliau stengtis;

| K. | kadangi, UNESCO duomenimis, parama švietimui mažas ir mažesnes nei vidutines pajamas gaunančiose šalyse turėtų būti padidinta šešis kartus, kad būtų galima įgyvendinti Darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytą 4-ąjį DVT; kadangi, Tarptautinės visuotinio švietimo galimybių finansavimo komisijos duomenimis, 2030 m. parama švietimo srityje turėtų siekti 89 mlrd. dolerių, palyginti su šiandien skiriamais 12 mlrd. dolerių; |
| --- | --- |

K.

kadangi, UNESCO duomenimis, parama švietimui mažas ir mažesnes nei vidutines pajamas gaunančiose šalyse turėtų būti padidinta šešis kartus, kad būtų galima įgyvendinti Darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytą 4-ąjį DVT; kadangi, Tarptautinės visuotinio švietimo galimybių finansavimo komisijos duomenimis, 2030 m. parama švietimo srityje turėtų siekti 89 mlrd. dolerių, palyginti su šiandien skiriamais 12 mlrd. dolerių;

Vystymosi srityje daugiausia dėmesio reikia skirti švietimui

| 1. | yra įsitikinęs, kad reikia teikti prioritetą paramai švietimo srityje, nes švietimas yra ne tik pagrindinė teisė, bet jis taip pat svarbus siekiant kitų DVT: ekonominė plėtra ir nelygybės mažinimas, lyčių lygybė, mergaičių ir moterų įgalinimas, neįgaliųjų socialinė įtrauktis, sveikata, demokratija, teisinė valstybė ir konfliktų prevencija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | todėl apgailestauja, kad parama švietimui nėra tarptautinių paramos teikėjų prioritetas; primygtinai ragina, įgyvendinant Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vystymosi politiką, daugiausia dėmesio skirti švietimui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta, kad, siekiant įgyvendinti 4-ąjį DVT, reikia didelių investicijų į švietimo sistemas; teigia, kad šias investicijas visų pirma turi teikti besivystančios šalys, tačiau tarptautinė parama tebėra būtina siekiant užpildyti finansavimo spragas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją atnaujinti savo 2002 m. komunikatą dėl švietimo ir mokymo siekiant sumažinti skurdą besivystančiose šalyse, taip pat savo 2010 m. darbinį dokumentą; nurodo, kad naujajame komunikate turi būti numatytos priemonės, kuriomis iki 2030 m. būtų galima įgyvendinti 4-ąjį DVT; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Sąjungą ir jos valstybes nares iki 2024 m. skirti švietimui 10 proc. savo viešosios paramos vystymuisi, o 2030 m. – 15 proc.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad būtino besivystančių šalių pastangų skatinti sąžiningas mokesčių sistemas ir kovoti su neteisėtais finansiniais srautais stiprinimo ir tiesiog privalomo viešosios paramos vystymuisi didinimo nepakaks finansavimo spragoms užpildyti; todėl ragina kurti novatoriškas finansavimo priemones, kurios turėtų sverto poveikį ir būtų suderintos su esamais finansavimo mechanizmais ir iniciatyvomis, siekiant stiprinti nacionalines švietimo sistemas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | susidomėjęs stebi, kaip įgyvendinamas Tarptautinės visuotinio švietimo galimybių finansavimo komisijos pasiūlymas sukurti tarptautinę švietimo finansavimo priemonę, kuria iš tikrųjų būtų papildomos, o ne pakeičiamos šiuo metu dedamos pastangos; mano, kad šios iniciatyvos įgyvendinimas turi būti derinamas su Pasaulinės partnerystės švietimo srityje veikla; nurodo, kad, prieš suteikiant bet kokį finansavimą, ypatingą dėmesį reikia skirti reikalavimus atitinkančių šalių kreditingumui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nurodo, kad tikslas 20 proc. Sąjungos viešosios paramos vystymuisi skirti socialinei įtraukčiai ir žmogaus socialinei raidai, apimant pagrindines socialines paslaugas, įskaitant sveikatą ir švietimą, yra neaiškiai apibrėžtas, todėl negalima tinkamai stebėti išlaidų; ragina kiekybinius tikslus įtraukti į kitą daugiametę finansinę programą; |
| --- | --- |

8.

Prioritetų įgyvendinimas

| 9. | primena, kad gebėjimas naudotis pagrindinėmis žiniomis, įskaitant skaitmeninius įgūdžius, yra būtina įgūdžių tobulinimo ir įsidarbinamumo sąlyga, kad mergaičių švietimas yra lemiamas svertas įgyvendinant DVT, užtikrinant sveikatos priežiūrą ir gerovę bei taiką visuomenėje ir kad mažiausiai išsivysčiusioms šalims (MIŠ) labiausiai trūksta finansavimo, nors būtent jose investicijomis sukuriama didžiausia nauda žmogui, ekonomikai ir sveikatai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad norint sumažinti skurdą labai svarbu suteikti galių pažeidžiamoms grupėms; primygtinai reikalauja, kad visi asmenys, nepriklausomai nuo lyties, etninės kilmės, kalbos, religijos, politinių ar kitokių pažiūrų, taip pat neįgalieji, migrantai ir čiabuvių tautos, turėtų galimybę visą gyvenimą naudotis įtraukiomis ir lygiomis galimybėmis švietimo ir mokymo srityje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | todėl tvirtina, kad Sąjungai teikiant paramą švietimo srityje pirmiausia turi būti įgyvendinami du prioritetai: teikti pirmenybę kokybiškam ir įtraukiam pagrindiniam ugdymui ir užtikrinti didesnę paramą mažiausiai išsivysčiusioms šalims; |
| --- | --- |

11.

| 12. | visų pirma primygtinai pabrėžia, kad DVT 4.1 uždavinys, kuriame numatytas visiems nemokamo 12 metų trukmės pradinio ir vidurinio kokybiško ugdymo ciklas; pakartoja, kad tai turėtų būti pagrindinis Afrikos ir ES partnerystės ramstis, atitinkantis 2017 m. Europos Sąjungos ir Afrikos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikime sutartus strateginius prioritetus; pažymi, kad užtikrinamas ne tik nemokamas ugdymas, bet ir nepatiriama paslėptų išlaidų, pavyzdžiui, už mokyklinius reikmenis, transportą ir maistą; mano, kad valstybės turi numatyti stipendijų sistemas, kuriomis remiantis nepalankiausiomis sąlygomis gyvenantiems vaikams būtų suteikta galimybė mokytis; primena, kad svarbu užtikrinti pliuralizmą ir tėvų pasirinkimo laisvę; vis dėlto rekomenduoja, kad pagal DVT 4.1 uždavinį ir Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 26 straipsnį ES ir valstybės narės nenaudotų oficialios paramos vystymuisi, kad paremtų pelno siekiančias komercines švietimo įstaigas, kurios nesilaiko Sąjungos principų ir vertybių; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Sąjungą ir valstybes nares iki 2030 m. bent pusę savo paramos švietimui skirti pagrindiniam ugdymui; |
| --- | --- |

13.

| 14. | taip pat ragina užtikrinti, kad bent 40 proc. Sąjungos ir valstybių narių paramos švietimui būtų skirta mažiausiai išsivysčiusioms šalims; |
| --- | --- |

14.

| 15. | galiausiai ragina ypatingą dėmesį skirti mergaičių ir berniukų lygybei mokykloje, nes ši lygybė labai svarbi darniam vystymuisi ir principui nieko nepalikti nuošalyje; ragina Sąjungą skatinti įtraukų ir kokybišką švietimą, kad būtų pašalintos kliūtys mergaičių galimybėms mokytis, lankyti mokyklą ir baigti mokslus; primena siekį užtikrinti, kad iki 2020 m. 85 proc. naujų Europos Sąjungos programų pagrindinis arba svarbus tikslas būtų lyčių lygybė; galiausiai ragina remti neįgalių studentų ir kitų mažumų bei pažeidžiamų grupių poreikius atitinkančias švietimo sistemų kūrimą, atsižvelgiant į vietos ypatumus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina tai, kad Komisija parengė komunikatą dėl švietimo ekstremaliosiose situacijose ir užsitęsus krizėms ir kad nuo 2019 m. 10 proc. Sąjungos humanitarinės pagalbos siekiama skirti švietimui; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad vaikų pabėgėlių ar perkeltų vaikų švietimas automatiškai turi būti laikomas prioritetu; pabrėžia, kad svarbu remti šalis, kurios kenčia nuo nestabilių situacijų ir konfliktų, siekiant stiprinti jų sistemų atsparumą ir užtikrinti galimybę gauti kokybišką išsilavinimą, įskaitant vidurinį išsilavinimą, vaikams pabėgėliams ir jauniems pabėgėliams, šalies viduje perkeltiems asmenims ir priimančiosioms bendruomenėms; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad reikia įtraukiau, įjungiant visus suinteresuotuosius subjektus, greičiau, sistemingiau ir veiksmingiau reaguoti į poreikius švietimo srityje esant ekstremaliajai padėčiai, laikantis pagalbos, atkūrimo ir vystymosi susiejimo principo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad kai kurios tikslinės šalys negali arba nenori tenkinti pagrindinių gyventojų poreikių, įskaitant jų švietimo poreikius; ragina nustatyti tinkamiausią pilietinės visuomenės partnerį ir sustiprinti bei skleisti NVO bei kitų subjektų gerąją patirtį šioje srityje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena vidurinio, techninio ir profesinio išsilavinimo svarbą jaunimo galimybėms įsidarbinti ir darniam vystymuisi; mano, kad pastarieji du turėtų lemti deramą užimtumą, būti nukreipti į šalies vystymosi poreikius ir verslo poreikius, koordinuojant veiklą su verslu ir, kiek įmanoma, gaunat verslo finansavimą; atkreipia dėmesį į projektus, kuriais į mokymo centrus įtraukiami privačiojo sektoriaus atstovai, ir ragina Komisiją išnagrinėti, kaip būtų galima finansiškai remti tokių iniciatyvų plėtojimą; pažymi, kad siekiant šių tikslų būtų galima pasinaudoti Sąjungos išorės investicijų planu, ir ragina strategiškai įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas į šios srities planavimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | išreiškia susirūpinimą dėl protų nutekėjimo reiškinio; pažymi, kad kai kurios valstybės narės mokymo išlaidoms savo teritorijoje padengti skiria daugiau nei pusę savo pagalbos, skirtos švietimo išlaidoms; nurodo, kad padidinus švietimui skiriamą pagalbą ši dalis turėtų sumažėti; ragina valstybes nares išnagrinėti geriausią praktiką ir patirtį, pavyzdžiui, akademinius ir profesinius mainus, ir juos taikyti; mano, kad daugkartinėmis vizomis šiems studentams būtų suteikta galimybė pritaikyti savo žinias ir kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos abipusiškai naudingam judumui; ragina tuo pačiu metu numatyti paskatų studentams arba priemonių, kurios skatintų juos grįžus po studijų minimalų laikotarpį dirbti savo kilmės šalies ekonominiame ir vyriausybiniame sektoriuje, kad žinios, kurias jie įgijo, daugiausia naudos duotų šalims partnerėms; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad mokymo kokybė yra labai svarbi mokantis; susirūpinęs pažymi, kad mokytojų rengimo kokybė ir prieinamumas išlieka rimta problema, ypač Užsachario Afrikoje; pabrėžia, kad reikia dėti pastangas užtikrinant pirminį ir tęstinį mokytojų mokymą, daugiausia dėmesio skiriant žinioms ir pedagoginiams įgūdžiams, taip pat mokytojų įdarbinimui, darbo užmokesčiui ir darbo sąlygoms, inter alia, skatinant juos nekeisti darbo ir perduoti žinias ateities kartoms; reikalauja, kad būtų daugiau programų, skirtų besivystančių šalių ir ES valstybių narių mokytojų mainams, pavyzdžiui, įgyvendinant programą „Erasmus +“; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia didelių investicijų į infrastruktūrą, mokyklines priemones ir įrangą, ypač kaimo arba nepakankamai apgyvendintose vietovėse, kad nediskriminuojant visiems būtų užtikrintos vienodos galimybės mokytis visose švietimo įstaigose; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad naujos technologijos yra itin svarbios siekiant suteikti daugiau galimybių mokytis ir pagerinti švietimo kokybę, ypač žinių skleidimo, mokytojų rengimo, pedagogikos ir vystymo bei mokymo įstaigų valdymo srityje; pabrėžia, kad reikia pasinaudoti skaitmeninimo teikiamomis galimybėmis ir taip užtikrinti, kad besivystančiose šalyse būtų skleidžiamos žinios ir taikomi šiuolaikiški mokymo metodai; atkreipia dėmesį į tai, kad šiomis naujomis technologijomis pastangos švietimo srityje turi būti remiamos, o ne pakeičiamos, nustačius žemesnius mokymo standartus; reikalauja geriau įvertinti technologinių investicijų poveikį mokymosi rezultatams; primygtinai ragina stiprinti skaitmeninius įgūdžius, kad būtų skatinamas moterų ir mergaičių įgalinimas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina dėti daugiau pastangų sprendžiant skaitmeninės atskirties iššūkius – mokyti esminių skaitmeninių įgūdžių ir iniciatyvų, siekiant palengvinti naudojimąsi IRT; taip pat ragina į besivystančių šalių visų išsilavinimo lygių mokyklų mokymo programas įtraukti skaitmeninio raštingumo pamokas, siekiant suteikti įgūdžių, reikalingų pagerinti galimybes gauti informaciją; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tvirtina, kad švietimu kitai kartai reikia sudaryti sąlygas visavertiškai gyventi robotizavimo ir automatizmo pakeistame pasaulyje; mano, kad siekiant patenkinti asmenų, ieškančių darbo, ir įmonių lūkesčius, rengiami mokymai turi būti iš tikrųjų profesionalesni, o, siekiant tai padaryti, nereikėtų atmesti galimybės užmegzti partnerystės ryšius su privačiu sektoriumi profesinio mokymo srityje; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į įgūdžių lankstumo svarbą ir į gyvenimo bei socialinių įgūdžių svarbą švietime; yra įsitikinęs, kad, be mokyklose įgyjamų akademinių žinių, vaikai turi įgyti gebėjimą mąstyti, kad galėtų abejoti, gebėjimą kurti, kad galėtų įgyvendinti idėjas, o mokymasis visą gyvenimą turi būti vykdomas veikiant visą gyvenimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia švietimo ir sveikatos ryšį; nurodoma, kad mokyklos medicina ir sveikatos ugdymas ne tik skatina mokymąsi, bet yra būdas pasiekti plačius visuomenės segmentus; ragina parengti visapusišką ir integruotą požiūrį į mergaičių ir berniukų lytinį švietimą, kuris juos supažindintų su tokiais sveikatos klausimais, kaip antai ŽIV, šeimos planavimas ir nėštumas, taip pat prisidėtų prie platesnių tikslų, pvz., gerinti mergaičių galimybes mokytis, įgyvendinimo; pabrėžia, kad sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai yra svarbūs teikiant psichologinę pagalbą, visų pirma nuo konfliktų nukentėjusiose šalyse, siekiant padidinti mažų vaikų atsparumą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina valstybes nares ne mažiau kaip vienerius metus taikyti nemokamą ikimokyklinį ugdymą laikantis DVT 4.2 uždavinio; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pakartoja, kad sąlygos kokybiškam švietimui sudaromos tik palankioje aplinkoje, įskaitant tėvų dalyvavimą, mitybos aspektus, saugą, taip pat galimybę naudotis elektra ir tinkamomis sanitarinėmis instaliacijomis, gauti vandens, siekiant užtikrinti, kad mokykloje berniukai ir mergaitės gautų realios naudos, ir padidinti mokyklas, ypač pradinio ugdymo įstaigas, baigusių asmenų skaičių; |
| --- | --- |

29.

Paramos kokybės gerinimas

| 30. | laikosi nuomonės, kad švietimo sistemų, įskaitant nevalstybinių institucijų teikiamas švietimo paslaugas, mokymo kokybės ir mokymosi rezultatų vertinimas yra būtina pagalbos veiksmingumo didinimo sąlyga; ragina Komisiją ir valstybes nares skirti finansavimą moksliniams tyrimams, duomenų agregavimui bei patikimoms, techniškoms, nediskriminacinėms ir nepriklausomoms vertinimo priemonėms; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, jog labai svarbu geriau koordinuoti paramos gavėjus vietos švietimo grupėse, siekiant išvengti dubliavimo ar net situacijų, kai paramos pastangos prieštarauja viena kitai; ragina valstybes nares sistemingiau naudotis bendru programavimu ir delegavimu; primena, kad teikiant paramą vystymuisi negalima siekti padidinti įtaką; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad valdžios institucijos yra įsipareigojusios savo piliečiams užtikrinti teisę į mokslą; todėl tvirtina, kad būtina užtikrinti visų lygių pareigūnų galimybes teikti paslaugas visiems ir sukurti teisingas, prieinamas ir nediskriminacines nacionalines švietimo įstaigas, strategijas ir planus, kuriems būtų skiriami realūs asignavimai ir kurie būtų grindžiami prasmingomis konsultacijomis ir strateginiu pagrindinių subjektų, įskaitant pilietinę visuomenę, dalyvavimu, ir kuriuose būtų numatyti konkretūs tikslai ir stebėsenos mechanizmai, reguliarūs vertinimai ir patikrinimai, aiškus ir skaidrus atsakomybės pasidalijimas ir išteklių paskirstymas nepriklausomoms priežiūros institucijoms; ragina patvirtinti nacionalines reguliavimo sistemas, susijusias su švietimo paslaugų kūrimu ir veikimu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkreipia dėmesį į valstybių partnerių paramos nuspėjamumą ir jos paskirstymą; šiuo atžvilgiu nurodo, kad šias privalomas taisykles geriausiai atitinka parama biudžetui ir daugiašalių organizacijų teikiama parama; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją ir valstybes nares, kai įmanoma, teikti pirmenybę sektorinei paramai biudžetui pagal ir griežtiems kriterijams, tarp kurių ir geras valdymas, taip pat išsamiems patikrinimams, visų pirma siekiant išvengti korupcijos; primena, kad paramą gaunančios trečiosios šalys įsipareigoja grąžinti mokėjimus, jei padaro rimtų pažeidimų; ragina į finansavimo susitarimų stebėseną įtraukti pilietinę visuomenę; pabrėžia, kad būtina sukurti stebėsenos mechanizmą, kad būtų galima nuolat stebėti, ar nepiktnaudžiaujama parama plėtrai, ir atitinkamai taikyti sankcijas, be kita ko, perskirstant finansinius išteklius, siekiant padidinti pagalbą toms šalims, kurios vadovaujasi geriausia praktika šioje srityje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją ir valstybes nares didinti vietos valdžios institucijų ir PVO vaidmenį rengiant ir įgyvendinant paramos švietimui programas, taip pat ir paramos biudžetui srityje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad tik trečdalis paramos švietimo srityje perduodama daugiašalėms įstaigoms, palyginti su dviem trečdaliais sveikatos srityje; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares skirti didesnį finansavimą Pasaulinei partnerystei švietimo srityje ir fondui „Švietimas negali laukti“; mano, kad Pasaulinė partnerystė turėtų pasinaudoti galimybe savo kitame strateginiame plane po 2020 m. pratęsti savo programavimo laikotarpį nuo 3 iki 6 metų, kad būtų galima užtikrinti stabilesnį ir nuspėjamesnį finansavimą, kurio pirmiausia reikia nacionalinėms švietimo sistemoms stiprinti; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0239.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0104.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/8

---

P8_TA(2018)0446

Teisės viršenybė Rumunijoje

2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisės viršenybės Rumunijoje (2018/2844(RSP))

(2020/C 363/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ES Sutartis, ypač į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3, 4, 6 ir 7 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES Sutartis, ypač į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3, 4, 6 ir 7 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK),

| — | atsižvelgdamas į Rumunijos Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rumunijos Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 2 d. surengtas diskusijas dėl demokratijos ir teisingumo Rumunijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 2 d. surengtas diskusijas dėl demokratijos ir teisingumo Rumunijoje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 7 d. surengtas diskusijas dėl Rumunijos teisingumo sistemos reformos keliamos grėsmės teisės viršenybės principams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 7 d. surengtas diskusijas dėl Rumunijos teisingumo sistemos reformos keliamos grėsmės teisės viršenybės principams,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 3 d. surengtas diskusijas dėl teisės viršenybės Rumunijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 3 d. surengtas diskusijas dėl teisės viršenybės Rumunijoje,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete 2018 m. spalio 1 d. surengtą keitimąsi nuomonėmis su Europos Komisijos pirmininko pirmuoju pavaduotoju Fransu Timmermansu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete 2018 m. spalio 1 d. surengtą keitimąsi nuomonėmis su Europos Komisijos pirmininko pirmuoju pavaduotoju Fransu Timmermansu,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete 2017 m. kovo 22 d. surengtą klausymą dėl demokratijos ir teisingumo Rumunijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete 2017 m. kovo 22 d. surengtą klausymą dėl demokratijos ir teisingumo Rumunijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 24 d. Komisijos Pirmininko J.-C. Junckerio ir Komisijos pirmininko pirmojo pavaduotojo F. Timmermanso bendrą pareiškimą dėl naujausių įvykių Rumunijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 24 d. Komisijos Pirmininko J.-C. Junckerio ir Komisijos pirmininko pirmojo pavaduotojo F. Timmermanso bendrą pareiškimą dėl naujausių įvykių Rumunijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 16 d. bendrą Venecijos komisijos nuomonę dėl Rumunijos įstatymo Nr. 140/2017 dėl Vyriausybės potvarkio Nr. 26/2000 dėl asociacijų ir fondų dalinio keitimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 16 d. bendrą Venecijos komisijos nuomonę dėl Rumunijos įstatymo Nr. 140/2017 dėl Vyriausybės potvarkio Nr. 26/2000 dėl asociacijų ir fondų dalinio keitimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 20 d. Venecijos komisijos nuomonę dėl Rumunijos įstatymo Nr. 303/2004 dėl teisėjų ir prokurorų statuto dalinio keitimo, įstatymo Nr. 304/2004 dėl teismų organizavimo ir įstatymo Nr. 317/2004 dėl Vyriausiosios teismų tarybos dalinio keitimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 20 d. Venecijos komisijos nuomonę dėl Rumunijos įstatymo Nr. 303/2004 dėl teisėjų ir prokurorų statuto dalinio keitimo, įstatymo Nr. 304/2004 dėl teismų organizavimo ir įstatymo Nr. 317/2004 dėl Vyriausiosios teismų tarybos dalinio keitimo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 20 d. Venecijos komisijos nuomonę dėl Rumunijos baudžiamojo kodekso ir baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų, kuriais daromas poveikis įstatymui Nr. 78/2000 dėl korupcijos veiksmų prevencijos, nustatymo ir sankcijų taikymo dėl jų ir įstatymui Nr. 304/2004 dėl teismų organizavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 20 d. Venecijos komisijos nuomonę dėl Rumunijos baudžiamojo kodekso ir baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų, kuriais daromas poveikis įstatymui Nr. 78/2000 dėl korupcijos veiksmų prevencijos, nustatymo ir sankcijų taikymo dėl jų ir įstatymui Nr. 304/2004 dėl teismų organizavimo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 11 d. Europos Tarybos Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) ad hoc pranešimą dėl Rumunijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 11 d. Europos Tarybos Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) ad hoc pranešimą dėl Rumunijos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 15 d. Komisijos ataskaitą pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą dėl pažangos Rumunijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 15 d. Komisijos ataskaitą pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą dėl pažangos Rumunijoje,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2017 m. gruodžio mėn. Rumunijos Parlamentas priėmė tris įstatymus dėl teismų reformos, iš dalies keičiančius įstatymą Nr. 303/2004 dėl teisėjų ir prokurorų statuto dalinio keitimo, įstatymą Nr. 304/2004 dėl teismų organizavimo ir įstatymą Nr. 317/2004 dėl Vyriausiosios teismų tarybos; atsižvelgdamas į tai, kad 2018 m. birželio mėn. buvo priimti baudžiamojo kodekso pakeitimai, o 2018 m. liepos mėn. – baudžiamojo proceso kodekso pakeitimai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2017 m. gruodžio mėn. Rumunijos Parlamentas priėmė tris įstatymus dėl teismų reformos, iš dalies keičiančius įstatymą Nr. 303/2004 dėl teisėjų ir prokurorų statuto dalinio keitimo, įstatymą Nr. 304/2004 dėl teismų organizavimo ir įstatymą Nr. 317/2004 dėl Vyriausiosios teismų tarybos; atsižvelgdamas į tai, kad 2018 m. birželio mėn. buvo priimti baudžiamojo kodekso pakeitimai, o 2018 m. liepos mėn. – baudžiamojo proceso kodekso pakeitimai,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją 2226/2018 ir rekomendaciją 2134/2018, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją 2226/2018 ir rekomendaciją 2134/2018,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 20 d. Rumunijos Konstitucinio Teismo sprendimą, kuriame nurodoma, kad 64 iš 96 baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų prieštarauja Konstitucijai; atsižvelgdamas į Konstitucinio Teismo 2018 m. spalio 25 d. deklaraciją, kad 30 baudžiamojo kodekso pakeitimų yra nesuderinami su Konstitucija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 20 d. Rumunijos Konstitucinio Teismo sprendimą, kuriame nurodoma, kad 64 iš 96 baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų prieštarauja Konstitucijai; atsižvelgdamas į Konstitucinio Teismo 2018 m. spalio 25 d. deklaraciją, kad 30 baudžiamojo kodekso pakeitimų yra nesuderinami su Konstitucija,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad nuo 2017 m. sausio mėn. nuolat vyksta masiniai protestai prieš korupciją ir už teisės viršenybės principo laikymąsi, įskaitant 2018 m. rugpjūčio 10 d. Bukarešte surengtą masinius protestus „Diaspora namie“, po kurio šimtams žmonių prireikė medicininės pagalbos dėl policijos smurtinių veiksmų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad nuo 2017 m. sausio mėn. nuolat vyksta masiniai protestai prieš korupciją ir už teisės viršenybės principo laikymąsi, įskaitant 2018 m. rugpjūčio 10 d. Bukarešte surengtą masinius protestus „Diaspora namie“, po kurio šimtams žmonių prireikė medicininės pagalbos dėl policijos smurtinių veiksmų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, ir kadangi šios vertybės yra bendros valstybių narių visuomenės, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė, vertybės (Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnis); |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, ir kadangi šios vertybės yra bendros valstybių narių visuomenės, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė, vertybės (Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnis);

| B. | kadangi ES sutarties 6 straipsnio 3 dalyje patvirtinama, kad pagrindinės teisės, kurios garantuojamos EŽTK ir kurios kyla iš valstybėms narėms bendrų konstitucinių tradicijų, sudaro Sąjungos teisės bendruosius principus; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES sutarties 6 straipsnio 3 dalyje patvirtinama, kad pagrindinės teisės, kurios garantuojamos EŽTK ir kurios kyla iš valstybėms narėms bendrų konstitucinių tradicijų, sudaro Sąjungos teisės bendruosius principus;

| C. | kadangi ES veikia remdamasi tarpusavio pasitikėjimu grindžiama prielaida, kad valstybės narės laikosi demokratijos, teisinės valstybės principo ir pagrindinių teisių, įtvirtintų EŽTK ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES veikia remdamasi tarpusavio pasitikėjimu grindžiama prielaida, kad valstybės narės laikosi demokratijos, teisinės valstybės principo ir pagrindinių teisių, įtvirtintų EŽTK ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;

| D. | kadangi Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnyje įtvirtintas teismų nepriklausomumo principas ir tai yra demokratinio valdžių atskyrimo principo esmė; |
| --- | --- |

D.

kadangi Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnyje įtvirtintas teismų nepriklausomumo principas ir tai yra demokratinio valdžių atskyrimo principo esmė;

| E. | kadangi Europos Tarybos Valstybių prieš korupciją grupė (GRECO) 2018 m. balandžio mėn. pranešime dėl Rumunijos Europos išreiškė didelį susirūpinimą dėl tam tikrų įstatymų dėl teisėjų ir prokurorų statuso, teismų organizavimo ir Vyriausiosios teismų tarybos, kuriuos priėmė Rumunijos Parlamentas, aspektų, taip pat dėl baudžiamosios teisės aktų pakeitimų projektų; kadangi Europos Tarybos Valstybių prieš korupciją grupei kyla abejonių dėl teisėkūros proceso, ji baiminasi dėl poveikio teismų nepriklausomumui ir mano, kad galėjo būti nesilaikoma kovos su korupcija standartų; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Tarybos Valstybių prieš korupciją grupė (GRECO) 2018 m. balandžio mėn. pranešime dėl Rumunijos Europos išreiškė didelį susirūpinimą dėl tam tikrų įstatymų dėl teisėjų ir prokurorų statuso, teismų organizavimo ir Vyriausiosios teismų tarybos, kuriuos priėmė Rumunijos Parlamentas, aspektų, taip pat dėl baudžiamosios teisės aktų pakeitimų projektų; kadangi Europos Tarybos Valstybių prieš korupciją grupei kyla abejonių dėl teisėkūros proceso, ji baiminasi dėl poveikio teismų nepriklausomumui ir mano, kad galėjo būti nesilaikoma kovos su korupcija standartų;

| F. | kadangi Venecijos komisija savo 2018 m. spalio 20 d. nuomonėje Nr. 924/2018, kurioje buvo apsiribojama tik „tam tikrais ypač prieštaringais projektų aspektais“, padarė išvadą, kad „nors atsižvelgus į kritiką ir į kai kuriuos Konstitucinio Teismo sprendimus buvo padaryti teigiamų pakeitimų,<...> trijuose teisės aktų projektuose nustatyti svarbūs aspektai, dėl kurių <...> gali būti daromas spaudimas teisėjams ir prokurorams ir galiausiai mažinamas teismų ir jų darbuotojų nepriklausomumas, kartu su ankstyvo išėjimo į pensiją priemonėmis, jų veiksmingumu ir darbo kokybe, o tai turi neigiamų pasekmių kovai su korupcija“, ir mano, kad šie aspektai „gali pakenkti visuomenės pasitikėjimui teismais“ (1); |
| --- | --- |

F.

kadangi Venecijos komisija savo 2018 m. spalio 20 d. nuomonėje Nr. 924/2018, kurioje buvo apsiribojama tik „tam tikrais ypač prieštaringais projektų aspektais“, padarė išvadą, kad „nors atsižvelgus į kritiką ir į kai kuriuos Konstitucinio Teismo sprendimus buvo padaryti teigiamų pakeitimų,<...> trijuose teisės aktų projektuose nustatyti svarbūs aspektai, dėl kurių <...> gali būti daromas spaudimas teisėjams ir prokurorams ir galiausiai mažinamas teismų ir jų darbuotojų nepriklausomumas, kartu su ankstyvo išėjimo į pensiją priemonėmis, jų veiksmingumu ir darbo kokybe, o tai turi neigiamų pasekmių kovai su korupcija“, ir mano, kad šie aspektai „gali pakenkti visuomenės pasitikėjimui teismais“ (1);

| G. | kadangi Venecijos komisija savo 2018 m. spalio 20 d. nuomonėje Nr. 930/2018 padarė išvadą, kad „buvo būtina ir tikslinga Rumunijos Parlamentui atlikti baudžiamųjų kodeksų reformą, kad būtų įgyvendinti Konstitucinio Teismo sprendimai ir atitinkamos ES direktyvos“ ir kad daugelis pakeitimų „rimtai pakenks Rumunijos baudžiamosios teisenos sistemos veiksmingumui kovojant su įvairių formų nusikaltimais, įskaitant su korupcija susijusius nusikaltimus, smurtinius nusikaltimus ir organizuotą nusikalstamumą“ (2); |
| --- | --- |

G.

kadangi Venecijos komisija savo 2018 m. spalio 20 d. nuomonėje Nr. 930/2018 padarė išvadą, kad „buvo būtina ir tikslinga Rumunijos Parlamentui atlikti baudžiamųjų kodeksų reformą, kad būtų įgyvendinti Konstitucinio Teismo sprendimai ir atitinkamos ES direktyvos“ ir kad daugelis pakeitimų „rimtai pakenks Rumunijos baudžiamosios teisenos sistemos veiksmingumui kovojant su įvairių formų nusikaltimais, įskaitant su korupcija susijusius nusikaltimus, smurtinius nusikaltimus ir organizuotą nusikalstamumą“ (2);

| H. | kadangi Venecijos komisija savo 2018 m. kovo 16 d. bendroje nuomonėje Nr. 914/2018 palankiai įvertino tai, kad „susitikimų Bukarešte metu įstatymo projekto iniciatoriai nurodė, kad jie yra pasirengę kai kuriais aspektais iš dalies pakeisti įstatymo projektą“, ir paragino Rumunijos valdžios institucijas atsižvelgti į pagrindines jos rekomendacijas, visų pirma į rekomendaciją dėl to, kad „nauji įstatymo projekte numatyti ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimai, įskaitant veiklos sustabdymą ir nutraukimą neatitikties atveju, yra akivaizdžiai nereikalingi ir neproporcingi ir turėtų būti panaikinti“ ir kad išsamus finansinių ataskaitų skelbimas kas šešis mėnesius ir pajamų šaltinio nurodymas, nepriklausomai nuo sumos, turės „atgrasantį poveikį pilietinei visuomenei“ ir prieštaraus „asociacijų laisvei ir teisei į privatų gyvenimą“ (3); |
| --- | --- |

H.

kadangi Venecijos komisija savo 2018 m. kovo 16 d. bendroje nuomonėje Nr. 914/2018 palankiai įvertino tai, kad „susitikimų Bukarešte metu įstatymo projekto iniciatoriai nurodė, kad jie yra pasirengę kai kuriais aspektais iš dalies pakeisti įstatymo projektą“, ir paragino Rumunijos valdžios institucijas atsižvelgti į pagrindines jos rekomendacijas, visų pirma į rekomendaciją dėl to, kad „nauji įstatymo projekte numatyti ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimai, įskaitant veiklos sustabdymą ir nutraukimą neatitikties atveju, yra akivaizdžiai nereikalingi ir neproporcingi ir turėtų būti panaikinti“ ir kad išsamus finansinių ataskaitų skelbimas kas šešis mėnesius ir pajamų šaltinio nurodymas, nepriklausomai nuo sumos, turės „atgrasantį poveikį pilietinei visuomenei“ ir prieštaraus „asociacijų laisvei ir teisei į privatų gyvenimą“ (3);

| I. | kadangi Europos Tarybos Parlamentinė Asamblėja paragino Rumuniją atmesti neseniai pasiūlytus įstatymų projektus, kuriais NVO nustatomi papildomi finansinių ataskaitų teikimo įpareigojimai, juos iš dalies keisti atsižvelgiant į Venecijos komisijos ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ESBO / ODIHR) rekomendacijas ir prieš juos priimant dėl jų surengti plataus masto viešąsias konsultacijas (4); |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Tarybos Parlamentinė Asamblėja paragino Rumuniją atmesti neseniai pasiūlytus įstatymų projektus, kuriais NVO nustatomi papildomi finansinių ataskaitų teikimo įpareigojimai, juos iš dalies keisti atsižvelgiant į Venecijos komisijos ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ESBO / ODIHR) rekomendacijas ir prieš juos priimant dėl jų surengti plataus masto viešąsias konsultacijas (4);

| J. | kadangi 2018 m. liepos 19 d. Komisija dėl Rumunijos kreipėsi į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą, dėl to, kad ji į nacionalinę teisę neperkėlė Ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos; kadangi 2018 m. spalio 24 d. Rumunijos Parlamentas priėmė įstatymo dėl kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu projektą; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2018 m. liepos 19 d. Komisija dėl Rumunijos kreipėsi į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą, dėl to, kad ji į nacionalinę teisę neperkėlė Ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos; kadangi 2018 m. spalio 24 d. Rumunijos Parlamentas priėmė įstatymo dėl kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu projektą;

| K. | kadangi šiuo metu vyksta diskusijos dėl Rumunijos žvalgybos tarnybos vaidmens ir jos numanomo kišimosi į Rumunijos teismų veiklą ir kyla klausimų dėl galimo tokio kišimosi masto ir būdų; Kadangi Venecijos komisija savo 2018 m. spalio 20 d. nuomonėje padarė išvadą, kad „būtina nuodugniai persvarstyti teisines žvalgybos tarnybų kontrolės taisykles“; |
| --- | --- |

K.

kadangi šiuo metu vyksta diskusijos dėl Rumunijos žvalgybos tarnybos vaidmens ir jos numanomo kišimosi į Rumunijos teismų veiklą ir kyla klausimų dėl galimo tokio kišimosi masto ir būdų; Kadangi Venecijos komisija savo 2018 m. spalio 20 d. nuomonėje padarė išvadą, kad „būtina nuodugniai persvarstyti teisines žvalgybos tarnybų kontrolės taisykles“;

| L. | kadangi 2016 m. gegužės mėn. buvo pateikta peticija dėl Rumunijos konstitucijos pakeitimo, kuriuo šeimos apibrėžtis būtų apribota tik vyro ir moters santuoka; kadangi daug žmogaus teisių grupių išreiškė susirūpinimą, kad dėl šio pasiūlymo gali būti pažeisti tarptautiniai žmogaus teisių standartai ir padidėti homofobinė diskriminacija Rumunijoje; kadangi Konstitucijos pakeitimui Parlamente buvo pritarta dviem trečdaliais balsų; kadangi per referendumą šiuo klausimu rinkėjų aktyvumas buvo mažesnis nei reikalaujami 30 proc.; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2016 m. gegužės mėn. buvo pateikta peticija dėl Rumunijos konstitucijos pakeitimo, kuriuo šeimos apibrėžtis būtų apribota tik vyro ir moters santuoka; kadangi daug žmogaus teisių grupių išreiškė susirūpinimą, kad dėl šio pasiūlymo gali būti pažeisti tarptautiniai žmogaus teisių standartai ir padidėti homofobinė diskriminacija Rumunijoje; kadangi Konstitucijos pakeitimui Parlamente buvo pritarta dviem trečdaliais balsų; kadangi per referendumą šiuo klausimu rinkėjų aktyvumas buvo mažesnis nei reikalaujami 30 proc.;

| M. | kadangi Tarptautinės lesbiečių ir gėjų asociacijos (ILGA-Europe) paskelbtoje 2018 m. metinėje LGBTI asmenų žmogaus teisių padėtį Europoje apžvalgoje nurodoma, kad teisės aktų, neapykantą kurstančių kalbų ir LGBTI asmenų diskriminacijos aspektu Rumunija užima 25-ą vietą iš 28 ES valstybių narių; |
| --- | --- |

M.

kadangi Tarptautinės lesbiečių ir gėjų asociacijos (ILGA-Europe) paskelbtoje 2018 m. metinėje LGBTI asmenų žmogaus teisių padėtį Europoje apžvalgoje nurodoma, kad teisės aktų, neapykantą kurstančių kalbų ir LGBTI asmenų diskriminacijos aspektu Rumunija užima 25-ą vietą iš 28 ES valstybių narių;

| N. | kadangi Europos Sąjunga įsipareigojusi paisyti žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo ir teisės į informaciją ir saviraiškos laisvės; kadangi informavimas apie pažeidimus yra esminė tiriamosios žurnalistikos ir spaudos laisvės dalis ir, remiantis 2018 m. balandžio 23 d. Komisijos komunikatu „Pranešėjų apsaugos stiprinimas ES lygmeniu“ (COM(2018)0214), daugumoje valstybių narių informatoriai yra apsaugoti tik labai retais atvejais; kadangi žiniasklaidos kaip viešosios sergėtojos funkcijos yra labai svarbios siekiant išsaugoti šias teises ir ginti visas kitas pagrindines teises; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europos Sąjunga įsipareigojusi paisyti žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo ir teisės į informaciją ir saviraiškos laisvės; kadangi informavimas apie pažeidimus yra esminė tiriamosios žurnalistikos ir spaudos laisvės dalis ir, remiantis 2018 m. balandžio 23 d. Komisijos komunikatu „Pranešėjų apsaugos stiprinimas ES lygmeniu“ (COM(2018)0214), daugumoje valstybių narių informatoriai yra apsaugoti tik labai retais atvejais; kadangi žiniasklaidos kaip viešosios sergėtojos funkcijos yra labai svarbios siekiant išsaugoti šias teises ir ginti visas kitas pagrindines teises;

| O. | kadangi organizacija „Žurnalistai be sienų“ atkreipė dėmesį į mėginimus Rumunijos žiniasklaidą paversti politinės propagandos įrankiu ir išreiškė susirūpinimą dėl politinės cenzūros žiniasklaidoje (5); |
| --- | --- |

O.

kadangi organizacija „Žurnalistai be sienų“ atkreipė dėmesį į mėginimus Rumunijos žiniasklaidą paversti politinės propagandos įrankiu ir išreiškė susirūpinimą dėl politinės cenzūros žiniasklaidoje (5);

| P. | kadangi Pagrindinių teisių chartijos 12 straipsnyje nustatyta, kad kiekvienas turi teisę laisvai rinktis į taikius susirinkimus, taip pat laisvę jungtis kartu su kitais į visų lygių asociacijas, ypač politinėje, profesinėje ir pilietinėje srityse; |
| --- | --- |

P.

kadangi Pagrindinių teisių chartijos 12 straipsnyje nustatyta, kad kiekvienas turi teisę laisvai rinktis į taikius susirinkimus, taip pat laisvę jungtis kartu su kitais į visų lygių asociacijas, ypač politinėje, profesinėje ir pilietinėje srityse;

| Q. | kadangi pranešimai apie Rumunijos policijos smurtinius veiksmus per 2018 m. rugpjūčio 10 d. protestus sukėlė rimtų klausimų dėl jėgos naudojimo proporcingumo ir protestuotojų pagrindinių teisių pažeidimų, todėl dėl Rumunijos teisėsaugos institucijų šiuo metu vykdomi tyrimai; |
| --- | --- |

Q.

kadangi pranešimai apie Rumunijos policijos smurtinius veiksmus per 2018 m. rugpjūčio 10 d. protestus sukėlė rimtų klausimų dėl jėgos naudojimo proporcingumo ir protestuotojų pagrindinių teisių pažeidimų, todėl dėl Rumunijos teisėsaugos institucijų šiuo metu vykdomi tyrimai;

| R. | kadangi korupcija tebėra problema Europos Sąjungoje; kadangi korupcijos pobūdis ir mastas įvairiose valstybėse narėse gali skirtis, tačiau ji kenkia visai ES ir jos ekonomikai ir visuomenei, trukdo ekonomikos vystymuisi, kenkia demokratijai ir teisės viršenybei; |
| --- | --- |

R.

kadangi korupcija tebėra problema Europos Sąjungoje; kadangi korupcijos pobūdis ir mastas įvairiose valstybėse narėse gali skirtis, tačiau ji kenkia visai ES ir jos ekonomikai ir visuomenei, trukdo ekonomikos vystymuisi, kenkia demokratijai ir teisės viršenybei;

| S. | kadangi, prieštaraujant Teismų tarybos nuomonei, pateiktai po Konstitucinio Teismo sprendimo, kuriuo apribojami prezidento įgaliojimai, 2018 m. liepos 9 d. buvo atstatydintas Nacionalinio kovos su korupcija direktorato vyriausiasis prokuroras; kadangi Venecijos komisija savo 2018 m. spalio 20 d. nuomonėje priešingai pareiškė, kad yra svarbu „stiprinti prokurorų nepriklausomumą ir išlaikyti bei stiprinti institucijų, pvz., prezidento ir Vyriausiosios teismų tarybos, vaidmenį, kad būtų galima atsverti [teisingumo] ministro įtaką“; kadangi 2018 m. spalio 24 d. teisingumo ministras pareikalavo, kad būtų atleistas generalinis prokuroras, nurodydamas, kad jis viršijo savo įgaliojimus; |
| --- | --- |

S.

kadangi, prieštaraujant Teismų tarybos nuomonei, pateiktai po Konstitucinio Teismo sprendimo, kuriuo apribojami prezidento įgaliojimai, 2018 m. liepos 9 d. buvo atstatydintas Nacionalinio kovos su korupcija direktorato vyriausiasis prokuroras; kadangi Venecijos komisija savo 2018 m. spalio 20 d. nuomonėje priešingai pareiškė, kad yra svarbu „stiprinti prokurorų nepriklausomumą ir išlaikyti bei stiprinti institucijų, pvz., prezidento ir Vyriausiosios teismų tarybos, vaidmenį, kad būtų galima atsverti [teisingumo] ministro įtaką“; kadangi 2018 m. spalio 24 d. teisingumo ministras pareikalavo, kad būtų atleistas generalinis prokuroras, nurodydamas, kad jis viršijo savo įgaliojimus;

| 1. | pabrėžia, kad itin svarbu užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi ES sutarties 2 straipsnyje nustatytų bendrų Europos vertybių ir kad būtų garantuojamos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytos pagrindinės teisės; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra labai susirūpinęs dėl pakeistų teisės aktų, susijusių su Rumunijos teismų ir baudžiamosios teisės aktais, visų pirma dėl to, kad jais gali būti struktūriškai pakenkti teismų sistemos nepriklausomumui ir gebėjimui veiksmingai kovoti su korupcija Rumunijoje ir susilpninti teisės viršenybę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smerkia žiaurius ir neproporcingus policijos veiksmus per 2018 m. rugpjūčio mėn. protestus Bukarešte; ragina Rumunijos valdžios institucijas užtikrinti skaidrų, nešališką ir veiksmingą riaušių policijos veiksmų tyrimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Rumunijos valdžios institucijas nustatyti apsaugos priemones, kad būtų užtikrintas skaidrus ir teisinis bet kokio institucinio bendradarbiavimo pagrindas ir išvengta bet kokio kišimosi, kuris kenktų stabdžių ir atsvarų sistemai; ragina sustiprinti žvalgybos tarnybų parlamentinę kontrolę; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina Rumunijos valdžios institucijas kovoti su bet kokiomis priemonėmis, kurių tikslas yra dekriminalizuoti korupciją einant pareigas, ir taikyti nacionalinę kovos su korupcija strategiją; |
| --- | --- |

5.

| 6. | labai rekomenduoja persvarstyti teisės aktus dėl NVO finansavimo, organizavimo ir veiklos dėl to, kad jie gali daryti bauginantį poveikį pilietinei visuomenei ir pažeidžia asociacijų laisvės principą ir teisę į privatumą; mano, kad juos reikėtų visiškai suderinti su ES sistema; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina Rumunijos Parlamentą ir Vyriausybę visapusiškai įgyvendinti visas Europos Komisijos, Europos Tarybos Valstybių prieš korupciją grupės ir Venecijos komisijos rekomendacijas ir susilaikyti nuo bet kokių reformų, kurios galėtų kelti grėsmę teisinės valstybės principo laikymuisi ir, be kita ko, teisminių institucijų nepriklausomumui; primygtinai ragina toliau bendradarbiauti su pilietine visuomene ir pabrėžia, kad pirmiau nurodytus klausimus reikia spręsti vykdant skaidrų ir įtraukų procesą; ragina aktyviai prašyti Venecijos komisijos įvertinti atitinkamas teisėkūros priemones prieš jas galutinai patvirtinant; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Rumunijos Vyriausybę bendradarbiauti su Europos Komisija pagal Sutartyje nustatytą lojalaus bendradarbiavimo principą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pakartoja, jog apgailestauja, kad Komisija nusprendė 2017 m. neskelbti ES kovos su korupcija ataskaitos, ir labai ragina Komisiją nedelsiant atnaujinti kasmetinę kovos su korupcija stebėseną visose valstybėse narėse; ragina Komisiją parengti griežtų rodiklių sistemą ir nustatyti lengvai taikomus, vienodus kriterijus, pagal kuriuos būtų vertinamas korupcijos lygis valstybėse narėse ir vertinama jų kovos su korupcija politika, vadovaujantis 2016 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2014 m. metinės ataskaitos „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“ (6); |
| --- | --- |

9.

| 10. | tvirtai ragina nuolat ir sistemingai vykdyti objektyvų stebėsenos ir dialogo procesą, į kurį būtų įtrauktos visos valstybės narės, siekiant apsaugoti ES pagrindines demokratijos, pagrindinių teisių ir teisinės valstybės vertybes, dalyvaujant Tarybai, Komisijai ir Parlamentui, kaip siūloma jo 2016 m. spalio 25 d. rezoliucijoje dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo (Demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių pakto) sukūrimo (7); pakartoja, kad šį mechanizmą turėtų sudaryti metinė ataskaita su konkrečioms šalims skirtomis rekomendacijomis (8); |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją, kaip Sutarčių sergėtoją, stebėti, kokių tolesnių veiksmų dėl rekomendacijų imasi Rumunijos valdžios institucijos, ir toliau visapusiškai padėti Rumunijai ieškoti tinkamų sprendimų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir Rumunijos Prezidentui. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  2018 m. spalio 20 d. Venecijos komisijos nuomonė Nr. 924/2018 (CDL-AD (2018) 017).

(2)  2018 m. spalio 20 d. Venecijos komisijos nuomonė Nr. 930/2018 (CDL-AD (2018) 021).

(3)  2018 m. kovo 16 d. bendra Venecijos komisijos nuomonė Nr. 914/2018 (CDL-AD (2018) 004).

(4)  Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliucija 2226/2018 ir rekomendacija 2134/2018.

(5)  https://rsf.org/en/romania

(6)  OL C 50, 2018 2 9, p. 2.

(7)  OL C 215, 2018 6 19, p. 162.

(8)  Žr. 2016 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2015 m. (OL C 238, 2018 7 6, p. 2).

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/13

---

P8_TA(2018)0447

ES mažumoms taikomi minimalūs standartai

2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES mažumoms taikomų minimalių standartų (2018/2036(INI))

(2020/C 363/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 19 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 19 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 10, 21 ir 22 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 10, 21 ir 22 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1) (Rasinės lygybės direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1) (Rasinės lygybės direktyva),

| — | atsižvelgdamas į Kopenhagos kriterijus ir Sąjungos teisyną (acquis), kurį turi įgyvendinti šalis kandidatė, pageidaujanti įstoti į Sąjungą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kopenhagos kriterijus ir Sąjungos teisyną (acquis), kurį turi įgyvendinti šalis kandidatė, pageidaujanti įstoti į Sąjungą,

| — | atsižvelgdamas į JT tautinėms arba etninėms, religinėms arba kalbinėms mažumoms priklausančių asmenų teisių deklaraciją ir JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT tautinėms arba etninėms, religinėms arba kalbinėms mažumoms priklausančių asmenų teisių deklaraciją ir JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 1948 m. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 1948 m. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Generalinės Asamblėjos 2005 m. lapkričio 1 d. priimtą JT rezoliuciją A/RES/60/7 dėl Holokausto aukų atminimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Generalinės Asamblėjos 2005 m. lapkričio 1 d. priimtą JT rezoliuciją A/RES/60/7 dėl Holokausto aukų atminimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją ir į jos protokolus, ypač į Protokolą Nr. 12 dėl nediskriminavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją ir į jos protokolus, ypač į Protokolą Nr. 12 dėl nediskriminavimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 2018 m. ataskaitą dėl pagrindinių teisių padėties ir į antrąjį Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos tyrimą (EU-MIDIS II), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 2018 m. ataskaitą dėl pagrindinių teisių padėties ir į antrąjį Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos tyrimą (EU-MIDIS II),

| — | atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir jos neprivalomą protokolą (A/RES/61/106), priimtą 2006 m. gruodžio 13 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir jos neprivalomą protokolą (A/RES/61/106), priimtą 2006 m. gruodžio 13 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją ir Europos regioninių arba tautinių mažumų kalbų chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją ir Europos regioninių arba tautinių mažumų kalbų chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. priimtą Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 1985 dėl tautinių mažumų situacijos ir teisių Europoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. priimtą Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 1985 dėl tautinių mažumų situacijos ir teisių Europoje,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. priimtą Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2153 dėl romų ir klajoklių įtraukties skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. priimtą Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2153 dėl romų ir klajoklių įtraukties skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. priimtą Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2196 dėl regioninių ir mažumos kalbų Europoje apsaugos ir skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. priimtą Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2196 dėl regioninių ir mažumos kalbų Europoje apsaugos ir skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. priimtą Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios kongreso rezoliuciją Nr. 424 dėl Europos regioninių ir mažumų kalbų dabartinės padėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. priimtą Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios kongreso rezoliuciją Nr. 424 dėl Europos regioninių ir mažumų kalbų dabartinės padėties,

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. priimtą Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rekomendaciją Nr. 1201 dėl papildomo Europos žmogaus teisių konvencijos protokolo dėl mažumų teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. priimtą Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rekomendaciją Nr. 1201 dėl papildomo Europos žmogaus teisių konvencijos protokolo dėl mažumų teisių,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 1 d. priimtą Europos Tarybos Ministrų Komiteto deklaraciją dėl didėjančio priešiškumo romams ir rasistinio pobūdžio smurto prieš romus Europoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 1 d. priimtą Europos Tarybos Ministrų Komiteto deklaraciją dėl didėjančio priešiškumo romams ir rasistinio pobūdžio smurto prieš romus Europoje,

| — | atsižvelgdamas į rekomendaciją Nr. 5 dėl Europos Tarybos ir Europos Sąjungos santykių, kuri buvo priimta 2005 m. gegužės 16–17 d. Varšuvoje vykusiame trečiajame Europos Tarybos aukščiausiojo lygio valstybių ir vyriausybių vadovų susitikime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į rekomendaciją Nr. 5 dėl Europos Tarybos ir Europos Sąjungos santykių, kuri buvo priimta 2005 m. gegužės 16–17 d. Varšuvoje vykusiame trečiajame Europos Tarybos aukščiausiojo lygio valstybių ir vyriausybių vadovų susitikime,

| — | atsižvelgdamas į ESBO 1990 m. Kopenhagos dokumentą ir įvairias temines rekomendacijas ir gaires dėl mažumų teisių, kurias priėmė EBSO Vyriausiasis tautinių mažumų reikalų komisaras ir ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ESBO 1990 m. Kopenhagos dokumentą ir įvairias temines rekomendacijas ir gaires dėl mažumų teisių, kurias priėmė EBSO Vyriausiasis tautinių mažumų reikalų komisaras ir ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 7 d. rezoliuciją dėl mažumų ES valstybėse narėse apsaugos ir nediskriminavimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 7 d. rezoliuciją dėl mažumų ES valstybėse narėse apsaugos ir nediskriminavimo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 25 d. rezoliuciją „Pagrindinių teisių aspektai romų integracijoje ES: kova su priešiškumu romams“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 25 d. rezoliuciją „Pagrindinių teisių aspektai romų integracijoje ES: kova su priešiškumu romams“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 15 d. rezoliuciją Tarptautinės romų dienos proga dėl priešiškumo romams Europoje bei romų genocido Antrojo pasaulinio karo metu atminimo dienos pripažinimo ES (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 15 d. rezoliuciją Tarptautinės romų dienos proga dėl priešiškumo romams Europoje bei romų genocido Antrojo pasaulinio karo metu atminimo dienos pripažinimo ES (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl Europos kalbų išnykimo grėsmės ir kalbų įvairovės Europos Sąjungoje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl Europos kalbų išnykimo grėsmės ir kalbų įvairovės Europos Sąjungoje (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl mažumų apsaugos ir kovos su diskriminacija politikos išsiplėtusioje Europoje (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl mažumų apsaugos ir kovos su diskriminacija politikos išsiplėtusioje Europoje (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „2017 m. ES pilietybės ataskaita. Piliečių teisių stiprinimas demokratinių pokyčių Sąjungoje“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „2017 m. ES pilietybės ataskaita. Piliečių teisių stiprinimas demokratinių pokyčių Sąjungoje“ (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (10),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimus ir praktiką, visų pirma į bylą T-646/13 Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe / Komisija ir į Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) praktiką; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimus ir praktiką, visų pirma į bylą T-646/13 Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe / Komisija ir į Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) praktiką;

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) ataskaitas ir apklausas, pvz., ataskaitą „Pagarba mažumoms priklausantiems asmenims ir jų apsauga 2008–2010 m.“, taip pat į kitas atitinkamas nacionalinių, Europos ir tarptautinių organizacijų bei nevyriausybinių organizacijų ataskaitas šiuo klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) ataskaitas ir apklausas, pvz., ataskaitą „Pagarba mažumoms priklausantiems asmenims ir jų apsauga 2008–2010 m.“, taip pat į kitas atitinkamas nacionalinių, Europos ir tarptautinių organizacijų bei nevyriausybinių organizacijų ataskaitas šiuo klausimu,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento Jungtinės tradicinių mažumų, tautinių bendruomenių ir kalbų grupės veiklą ir išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento Jungtinės tradicinių mažumų, tautinių bendruomenių ir kalbų grupės veiklą ir išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A8-0353/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A8-0353/2018),

| A. | kadangi mažumoms priklausančių asmenų teisės yra sudedamoji universalių, nedalomų ir nepriklausomų žmogaus teisių dalis; kadangi mažumų teisių apsauga ir skatinimas turi esminę reikšmę taikai, saugumui ir stabilumui, taip pat visų tam tikroje teritorijoje gyvenančių asmenų tolerancijos, tarpusavio pagarbos, supratimo ir bendradarbiavimo skatinimui; |
| --- | --- |

A.

kadangi mažumoms priklausančių asmenų teisės yra sudedamoji universalių, nedalomų ir nepriklausomų žmogaus teisių dalis; kadangi mažumų teisių apsauga ir skatinimas turi esminę reikšmę taikai, saugumui ir stabilumui, taip pat visų tam tikroje teritorijoje gyvenančių asmenų tolerancijos, tarpusavio pagarbos, supratimo ir bendradarbiavimo skatinimui;

| B. | kadangi ES yra kultūrų, kalbų, religijų, tradicijų ir istorijos mozaika, sudaranti skirtingų piliečių bendruomenę, kurią vienija jų bendros pagrindinės vertybės; kadangi šis Europos turtingumas nėra savaiminis – jis turi būti saugomas ir puoselėjamas; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES yra kultūrų, kalbų, religijų, tradicijų ir istorijos mozaika, sudaranti skirtingų piliečių bendruomenę, kurią vienija jų bendros pagrindinės vertybės; kadangi šis Europos turtingumas nėra savaiminis – jis turi būti saugomas ir puoselėjamas;

| C. | kadangi maždaug 8 proc. ES piliečių priklauso nacionalinėms mažumoms ir apie 10 proc. kalba regioninėmis arba mažumų kalbomis; kadangi nuolatinis priekabiavimas, diskriminacija – įskaitant daugialypę ir tarpsektorinę diskriminaciją – ir smurtas riboja mažumoms priklausančių asmenų galimybes visapusiškai naudotis savo pagrindinėmis teisėmis ir laisvėmis bei kenkia jų lygiateisiškam dalyvavimui visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

C.

kadangi maždaug 8 proc. ES piliečių priklauso nacionalinėms mažumoms ir apie 10 proc. kalba regioninėmis arba mažumų kalbomis; kadangi nuolatinis priekabiavimas, diskriminacija – įskaitant daugialypę ir tarpsektorinę diskriminaciją – ir smurtas riboja mažumoms priklausančių asmenų galimybes visapusiškai naudotis savo pagrindinėmis teisėmis ir laisvėmis bei kenkia jų lygiateisiškam dalyvavimui visuomenės gyvenime;

| D. | kadangi mažumoms priklausančių asmenų teisių apsauga gali padėti sukurti tvarią Europos ateitį ir padėti užtikrinti orumo, lygybės ir nediskriminavimo principų laikymąsi; kadangi nauda teikiama ne tik mažumoms: ši teisių apsauga ir skatinimas užtikrins stabilumą, ekonominę plėtrą ir gerovę visiems; |
| --- | --- |

D.

kadangi mažumoms priklausančių asmenų teisių apsauga gali padėti sukurti tvarią Europos ateitį ir padėti užtikrinti orumo, lygybės ir nediskriminavimo principų laikymąsi; kadangi nauda teikiama ne tik mažumoms: ši teisių apsauga ir skatinimas užtikrins stabilumą, ekonominę plėtrą ir gerovę visiems;

| E. | kadangi Lisabonos sutartimi į ES pirminę teisę įvesta sąvoka „mažumoms priklausantys asmenys“, ir tai yra pirmoji aiški nuoroda į juos ES teisės istorijoje; kadangi ES sutarties 2 straipsnyje teigiama, kad „Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises“ ir kad „šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė“; kadangi šios vertybės yra bendros visoms valstybėms narėms ir ES ir kiekviena valstybė narė atskirai turi nuosekliai jas ginti ir aktyviai skatinti visose savo politikos srityse – tiek vidaus, tiek išorės; kadangi šios teisės turi būti traktuojamos vienodai kaip ir kitos Sutartyse įtvirtintos teisės; |
| --- | --- |

E.

kadangi Lisabonos sutartimi į ES pirminę teisę įvesta sąvoka „mažumoms priklausantys asmenys“, ir tai yra pirmoji aiški nuoroda į juos ES teisės istorijoje; kadangi ES sutarties 2 straipsnyje teigiama, kad „Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises“ ir kad „šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė“; kadangi šios vertybės yra bendros visoms valstybėms narėms ir ES ir kiekviena valstybė narė atskirai turi nuosekliai jas ginti ir aktyviai skatinti visose savo politikos srityse – tiek vidaus, tiek išorės; kadangi šios teisės turi būti traktuojamos vienodai kaip ir kitos Sutartyse įtvirtintos teisės;

| F. | kadangi ES Sutartyse, vadovaujantis tarptautinėje teisėje įtvirtintu požiūriu, terminas „mažumos“ neapibrėžtas; kadangi ES sutarties 17 straipsnyje teigiama, kad Komisija turi užtikrinti Sutarčių taikymą; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES Sutartyse, vadovaujantis tarptautinėje teisėje įtvirtintu požiūriu, terminas „mažumos“ neapibrėžtas; kadangi ES sutarties 17 straipsnyje teigiama, kad Komisija turi užtikrinti Sutarčių taikymą;

| G. | kadangi SESV 19 straipsnyje nustatyta, kad Taryba vienbalsiai, spręsdama pagal specialią teisėkūros procedūrą ir Europos Parlamentui pritarus gali imtis atitinkamų kovos su diskriminacija veiksmų; |
| --- | --- |

G.

kadangi SESV 19 straipsnyje nustatyta, kad Taryba vienbalsiai, spręsdama pagal specialią teisėkūros procedūrą ir Europos Parlamentui pritarus gali imtis atitinkamų kovos su diskriminacija veiksmų;

| H. | kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija įtvirtino sąvoką „tautinės mažumos“ kaip ES teisės terminą; kadangi Chartijos 21 straipsnyje aiškiai pabrėžiama, kad diskriminacija draudžiama; kadangi ypatingą dėmesį reikėtų skirti labiausiai pažeidžiamoje padėtyje esančių asmenų pagrindinių teisių apsaugai; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija įtvirtino sąvoką „tautinės mažumos“ kaip ES teisės terminą; kadangi Chartijos 21 straipsnyje aiškiai pabrėžiama, kad diskriminacija draudžiama; kadangi ypatingą dėmesį reikėtų skirti labiausiai pažeidžiamoje padėtyje esančių asmenų pagrindinių teisių apsaugai;

| I. | kadangi apibrėžiant Sąjungos pilietybę ES sutarties 9 straipsnyje aiškiai nurodoma, kad Sąjunga laikosi savo piliečių lygybės principo ir jie gauna vienodą dėmesį iš jos institucijų, įstaigų, biurų ir agentūrų; |
| --- | --- |

I.

kadangi apibrėžiant Sąjungos pilietybę ES sutarties 9 straipsnyje aiškiai nurodoma, kad Sąjunga laikosi savo piliečių lygybės principo ir jie gauna vienodą dėmesį iš jos institucijų, įstaigų, biurų ir agentūrų;

| J. | pabrėžia, kad Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencija (angl. FCNM) ir Kalbų chartija yra pagrindiniai tarptautinės mažumų apsaugos sistemos laimėjimai ir svarbios tarptautinių standartų nustatymo priemonės šios konvencijos šalims; kadangi atitinkamų susitarimų poveikį susilpnina lėtas ratifikavimo procesas, šalių įtraukiamos išlygos ir tikrinimo įgaliojimų nebuvimas, dėl kurio jų laikymasis tampa priklausomas nuo geros valstybių valios; kadangi, be to, dėl sistemingo teismo nutarčių, sprendimų ir rekomendacijų nevykdymo dviejų tarptautinių dokumentų nesilaikymas tampa norma; |
| --- | --- |

J.

pabrėžia, kad Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencija (angl. FCNM) ir Kalbų chartija yra pagrindiniai tarptautinės mažumų apsaugos sistemos laimėjimai ir svarbios tarptautinių standartų nustatymo priemonės šios konvencijos šalims; kadangi atitinkamų susitarimų poveikį susilpnina lėtas ratifikavimo procesas, šalių įtraukiamos išlygos ir tikrinimo įgaliojimų nebuvimas, dėl kurio jų laikymasis tampa priklausomas nuo geros valstybių valios; kadangi, be to, dėl sistemingo teismo nutarčių, sprendimų ir rekomendacijų nevykdymo dviejų tarptautinių dokumentų nesilaikymas tampa norma;

| K. | kadangi rengiant bendrus Europos minimaliuosius mažumoms priklausančių asmenų apsaugos standartus, reikia atsižvelgti į valstybėse narėse, pvz., Italijoje (Alto Adidžė / Pietų Tirolis) ar Vokietijoje (Šlėzvigas-Holšteinas), jau taikomą geriausią praktiką; |
| --- | --- |

K.

kadangi rengiant bendrus Europos minimaliuosius mažumoms priklausančių asmenų apsaugos standartus, reikia atsižvelgti į valstybėse narėse, pvz., Italijoje (Alto Adidžė / Pietų Tirolis) ar Vokietijoje (Šlėzvigas-Holšteinas), jau taikomą geriausią praktiką;

| L. | kadangi mažumoms priklausančių asmenų teisės užtikrinamos ir daugiašaliais, ir dvišaliais tarptautiniais susitarimais ir yra įtvirtintos daugelio valstybių narių konstitucinėse sistemose, o jų laikymasis yra esminė teisinės valstybės vertinimo prielaida; |
| --- | --- |

L.

kadangi mažumoms priklausančių asmenų teisės užtikrinamos ir daugiašaliais, ir dvišaliais tarptautiniais susitarimais ir yra įtvirtintos daugelio valstybių narių konstitucinėse sistemose, o jų laikymasis yra esminė teisinės valstybės vertinimo prielaida;

| M. | kadangi Rasinės lygybės direktyva yra pagrindinė teisinė priemonė kovoti su etnine ir rasine diskriminacija; kadangi keletas valstybių narių dar nėra iki galo ją įgyvendinusios; kadangi šios direktyvos 5 straipsnyje nurodoma, kad siekiant užtikrinti visapusišką lygybę, vienodo požiūrio principas nė vienai valstybei narei nedraudžia toliau taikyti arba imtis konkrečių priemonių, skirtų užkirsti kelią patirti su rase arba etnine kilme susijusią žalą arba ją atlyginti; |
| --- | --- |

M.

kadangi Rasinės lygybės direktyva yra pagrindinė teisinė priemonė kovoti su etnine ir rasine diskriminacija; kadangi keletas valstybių narių dar nėra iki galo ją įgyvendinusios; kadangi šios direktyvos 5 straipsnyje nurodoma, kad siekiant užtikrinti visapusišką lygybę, vienodo požiūrio principas nė vienai valstybei narei nedraudžia toliau taikyti arba imtis konkrečių priemonių, skirtų užkirsti kelią patirti su rase arba etnine kilme susijusią žalą arba ją atlyginti;

| N. | kadangi Europos Sąjungos motto „Suvienijusi įvairovę“, priimtas 2000 m., kuris pabrėžia, kad pagarba įvairovei – viena iš pamatinių Europos Sąjungos vertybių; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europos Sąjungos motto „Suvienijusi įvairovę“, priimtas 2000 m., kuris pabrėžia, kad pagarba įvairovei – viena iš pamatinių Europos Sąjungos vertybių;

| O. | kadangi Kopenhagos kriterijai yra sudedamoji stojimo į ES kriterijų dalis; kadangi pagal vieną iš trijų Kopenhagos kriterijų aiškiai reikalaujama, kad šalys užtikrintų demokratiją, teisinės valstybės principų laikymąsi, žmogaus teises ir pagarbą mažumoms bei jų apsaugą; kadangi šaliai kandidatei tapus valstybe nare nevykdoma jokia tolesnė mažumų teisių stebėsena; |
| --- | --- |

O.

kadangi Kopenhagos kriterijai yra sudedamoji stojimo į ES kriterijų dalis; kadangi pagal vieną iš trijų Kopenhagos kriterijų aiškiai reikalaujama, kad šalys užtikrintų demokratiją, teisinės valstybės principų laikymąsi, žmogaus teises ir pagarbą mažumoms bei jų apsaugą; kadangi šaliai kandidatei tapus valstybe nare nevykdoma jokia tolesnė mažumų teisių stebėsena;

| P. | kadangi patirtis rodo, kad narystei besirengiančios šalys yra labiau linkusios laikytis Kopenhagos kriterijų; kadangi nėra tinkamos sistemos, kuria būtų užtikrintas šių kriterijų laikymasis po įstojimo į ES, valstybėse narėse, joms tapus ES narėmis, gali įvykti regresas; kadangi ES vis dar nėra bendrų Sąjungos lygmens mažumų apsaugos valstybėse narėse standartų; |
| --- | --- |

P.

kadangi patirtis rodo, kad narystei besirengiančios šalys yra labiau linkusios laikytis Kopenhagos kriterijų; kadangi nėra tinkamos sistemos, kuria būtų užtikrintas šių kriterijų laikymasis po įstojimo į ES, valstybėse narėse, joms tapus ES narėmis, gali įvykti regresas; kadangi ES vis dar nėra bendrų Sąjungos lygmens mažumų apsaugos valstybėse narėse standartų;

| Q. | kadangi šiuo metu Sąjunga turi tik riboto veiksmingumo priemones, kuriomis gali reaguoti į sistemines ir institucines diskriminacijos, rasizmo ir ksenofobijos apraiškas; kadangi, nepaisant daugybės Komisijai adresuotų raginimų, buvo imtasi tik nedaug veiksmų siekiant užtikrinti veiksmingą mažumoms priklausančių asmenų apsaugą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi šiuo metu Sąjunga turi tik riboto veiksmingumo priemones, kuriomis gali reaguoti į sistemines ir institucines diskriminacijos, rasizmo ir ksenofobijos apraiškas; kadangi, nepaisant daugybės Komisijai adresuotų raginimų, buvo imtasi tik nedaug veiksmų siekiant užtikrinti veiksmingą mažumoms priklausančių asmenų apsaugą;

| R. | kadangi siekiant užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų laikomasi Sutartyje nustatytų principų ir vertybių, reikia nustatyti tvirtus teisinės valstybės mechanizmus ir procesus, kadangi viena iš šių vertybių yra pagarba žmonių, kurie priklauso mažumoms, teisėms; kadangi turi būti nustatyti veiksmingi mechanizmai likusioms spragoms pašalinti; kadangi šie mechanizmai turėtų būti grindžiamas įrodymais, būti objektyvūs, nediskriminaciniai, atitikti subsidiarumo, būtinumo ir proporcingumo principus, būti taikomi ir valstybėms narėms, ir Sąjungos institucijoms ir būti pagrįsti skalės metodu, apimančiu ir prevencines, ir korekcines priemones; kadangi Parlamentas savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo patvirtino savo paramą šiuo klausimu, ir tai galėtų sudaryti koordinuoto Europos požiūrio į valdymą, kurio šiuo metu nėra, ašį; |
| --- | --- |

R.

kadangi siekiant užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų laikomasi Sutartyje nustatytų principų ir vertybių, reikia nustatyti tvirtus teisinės valstybės mechanizmus ir procesus, kadangi viena iš šių vertybių yra pagarba žmonių, kurie priklauso mažumoms, teisėms; kadangi turi būti nustatyti veiksmingi mechanizmai likusioms spragoms pašalinti; kadangi šie mechanizmai turėtų būti grindžiamas įrodymais, būti objektyvūs, nediskriminaciniai, atitikti subsidiarumo, būtinumo ir proporcingumo principus, būti taikomi ir valstybėms narėms, ir Sąjungos institucijoms ir būti pagrįsti skalės metodu, apimančiu ir prevencines, ir korekcines priemones; kadangi Parlamentas savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliucijoje su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo patvirtino savo paramą šiuo klausimu, ir tai galėtų sudaryti koordinuoto Europos požiūrio į valdymą, kurio šiuo metu nėra, ašį;

| S. | kadangi kalbos yra neatsiejama Europos tapatybės dalis ir tiesioginė kultūros išraiška; kadangi pagarba kalbų įvairovei yra pagrindinė ES vertybė, kaip nustatyta, pvz., Chartijos 22 straipsnyje ir ES sutarties preambulėje, kurioje pateikiama tokia nuoroda: „semdamiesi įkvėpimo iš Europos kultūrinio, religinio ir humanistinio paveldo, iš kurio susiformavo visuotinės vertybės, kurias sudaro neliečiamos ir prigimtinės žmogaus teisės, taip pat laisvė, demokratija, lygybė ir teisinė valstybė“; |
| --- | --- |

S.

kadangi kalbos yra neatsiejama Europos tapatybės dalis ir tiesioginė kultūros išraiška; kadangi pagarba kalbų įvairovei yra pagrindinė ES vertybė, kaip nustatyta, pvz., Chartijos 22 straipsnyje ir ES sutarties preambulėje, kurioje pateikiama tokia nuoroda: „semdamiesi įkvėpimo iš Europos kultūrinio, religinio ir humanistinio paveldo, iš kurio susiformavo visuotinės vertybės, kurias sudaro neliečiamos ir prigimtinės žmogaus teisės, taip pat laisvė, demokratija, lygybė ir teisinė valstybė“;

| T. | kadangi kalbų įvairovė yra svarbi regiono kultūros paveldo dalis; kadangi 40–50 mln. žmonių ES kalba viena iš 60 jos regioninių ir mažumų kalbų, iš kurių kai kurioms gresia rimtas pavojus; kadangi visoje Europoje pastebimas sumažėjęs mažumų kalbų vartojimas; kadangi kalbų, kuriomis kalba mažos bendruomenės, neturinčios oficialaus statuso, išnykimo rizika dar didesnė; |
| --- | --- |

T.

kadangi kalbų įvairovė yra svarbi regiono kultūros paveldo dalis; kadangi 40–50 mln. žmonių ES kalba viena iš 60 jos regioninių ir mažumų kalbų, iš kurių kai kurioms gresia rimtas pavojus; kadangi visoje Europoje pastebimas sumažėjęs mažumų kalbų vartojimas; kadangi kalbų, kuriomis kalba mažos bendruomenės, neturinčios oficialaus statuso, išnykimo rizika dar didesnė;

| U. | kadangi apskaičiuota, kad vienam iš tūkstančio žmonių nacionalinė gestų kalba yra pagrindinė; kadangi šioms kalboms turėtų būti suteiktas oficialus statusas; |
| --- | --- |

U.

kadangi apskaičiuota, kad vienam iš tūkstančio žmonių nacionalinė gestų kalba yra pagrindinė; kadangi šioms kalboms turėtų būti suteiktas oficialus statusas;

| V. | kadangi įtraukiose visuomenėse svarbi tiek individuali, tiek tautinė tapatybė, ir jos papildo viena kitą; kadangi valstybių narių nacionalinės teisėkūros sistemos mažumų požiūriu turi didelių spragų ir jų suderinimo ir simetrijos lygis yra žemas; |
| --- | --- |

V.

kadangi įtraukiose visuomenėse svarbi tiek individuali, tiek tautinė tapatybė, ir jos papildo viena kitą; kadangi valstybių narių nacionalinės teisėkūros sistemos mažumų požiūriu turi didelių spragų ir jų suderinimo ir simetrijos lygis yra žemas;

| W. | kadangi Europos kultūros paveldas yra gausus ir įvairus; kadangi kultūros paveldas praturtina atskirų piliečių gyvenimą; kadangi ES sutarties 3 straipsnyje tvirtinama, kad Sąjunga „gerbia turtingą savo kultūros ir kalbų įvairovę bei užtikrina, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas“; kadangi asmenys, priklausantys mažumoms, kurios gyveno Europoje šimtmečiais, prisidėjo prie šio turtingo, unikalaus ir įvairaus paveldo ir yra sudedamoji Europos tapatybės dalis; |
| --- | --- |

W.

kadangi Europos kultūros paveldas yra gausus ir įvairus; kadangi kultūros paveldas praturtina atskirų piliečių gyvenimą; kadangi ES sutarties 3 straipsnyje tvirtinama, kad Sąjunga „gerbia turtingą savo kultūros ir kalbų įvairovę bei užtikrina, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas“; kadangi asmenys, priklausantys mažumoms, kurios gyveno Europoje šimtmečiais, prisidėjo prie šio turtingo, unikalaus ir įvairaus paveldo ir yra sudedamoji Europos tapatybės dalis;

| X. | kadangi tokių mažumų pripažinimo ir pagarbos jų teisėms požiūriu valstybių narių padėtis labai nevienoda; kadangi visoje ES mažumos vis dar susiduria su institucine diskriminacija, kenčia nuo menkinančių stereotipų ir netgi jų įgytos teisės dažnai yra ribojamos arba taikomos selektyviai; |
| --- | --- |

X.

kadangi tokių mažumų pripažinimo ir pagarbos jų teisėms požiūriu valstybių narių padėtis labai nevienoda; kadangi visoje ES mažumos vis dar susiduria su institucine diskriminacija, kenčia nuo menkinančių stereotipų ir netgi jų įgytos teisės dažnai yra ribojamos arba taikomos selektyviai;

| Y. | kadangi mažumų apsauga ir kova su diskriminacija politika nėra tas pats; kadangi nediskriminavimo nepakanka norint sustabdyti asimiliaciją; kadangi veiksminga lygybė yra ne tik nediskriminavimas, bet ir priemonės, kuriomis mažumoms užtikrinama galimybė naudotis savo teisėmis, pvz., teise į tapatybę, kalbos vartojimą ir išsilavinimą, kultūrinėmis, pilietinėmis ir kitomis teisėmis taip pat kaip dauguma naudojasi savo teisėmis; |
| --- | --- |

Y.

kadangi mažumų apsauga ir kova su diskriminacija politika nėra tas pats; kadangi nediskriminavimo nepakanka norint sustabdyti asimiliaciją; kadangi veiksminga lygybė yra ne tik nediskriminavimas, bet ir priemonės, kuriomis mažumoms užtikrinama galimybė naudotis savo teisėmis, pvz., teise į tapatybę, kalbos vartojimą ir išsilavinimą, kultūrinėmis, pilietinėmis ir kitomis teisėmis taip pat kaip dauguma naudojasi savo teisėmis;

| Z. | kadangi ksenofobinio smurto ir neapykantą kurstančių kalbų atvejų Europos Sąjungoje daugėjimas, kurį dažnai skatina kraštutinių dešiniųjų pažiūrų jėgos, daro poveikį mažumoms priklausantiems asmenims ir šie asmenys yra jų taikinys; |
| --- | --- |

Z.

kadangi ksenofobinio smurto ir neapykantą kurstančių kalbų atvejų Europos Sąjungoje daugėjimas, kurį dažnai skatina kraštutinių dešiniųjų pažiūrų jėgos, daro poveikį mažumoms priklausantiems asmenims ir šie asmenys yra jų taikinys;

| AA. | kadangi mažumoms priklausantys ES piliečiai tikisi iš ES didesnio aktyvumo ginant jų teises, ką patvirtinta didelis Europos Parlamentui šiuo klausimu teikiamų peticijų skaičius; |
| --- | --- |

AA.

kadangi mažumoms priklausantys ES piliečiai tikisi iš ES didesnio aktyvumo ginant jų teises, ką patvirtinta didelis Europos Parlamentui šiuo klausimu teikiamų peticijų skaičius;

| AB. | kadangi pateikiant ES piliečių iniciatyvą „Minority SafePack“ pasirašė 1 215 879 žmonės iš visos ES, ir tai rodo ES piliečių valią stiprinti teisinę sistemą, kuria reglamentuojama mažumų politika ES lygmeniu; |
| --- | --- |

AB.

kadangi pateikiant ES piliečių iniciatyvą „Minority SafePack“ pasirašė 1 215 879 žmonės iš visos ES, ir tai rodo ES piliečių valią stiprinti teisinę sistemą, kuria reglamentuojama mažumų politika ES lygmeniu;

| AC. | kadangi siekiant veiksmingai įgyvendinti mažumų teisių apsaugą ES reikia daug ką patobulinti; kadangi demokratinių institucijų teisėtumas grindžiamas visų visuomenės grupių, įskaitant priklausančius mažumoms, dalyvavimu ir atstovavimu; |
| --- | --- |

AC.

kadangi siekiant veiksmingai įgyvendinti mažumų teisių apsaugą ES reikia daug ką patobulinti; kadangi demokratinių institucijų teisėtumas grindžiamas visų visuomenės grupių, įskaitant priklausančius mažumoms, dalyvavimu ir atstovavimu;

| 1. | primena, kad valstybės narės privalo užtikrinti mažumoms galimybę visapusiškai naudotis savo žmogaus teisėmis ir kaip asmenims, ir kaip bendruomenei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad nors mažumų apsauga yra sudedamoji Kopenhagos kriterijų, taikomų tiek šalims kandidatėms, tiek valstybėms narėms, dalis, nėra jokios garantijos, kad šalys kandidatės laikosi įsipareigojimų, prisiimtų laikantis Kopenhagos kriterijų, joms tapus valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad ES vis dar neturi veiksmingų priemonių stebėti ir užtikrinti mažumų teisių laikymąsi; apgailestauja, kad mažumų apsaugos srityje ES arba tiesiog pasikliovė, kaip savaime suprantamu dalyku, kad jos valstybės narės laikosi mažumų teisių, arba pasitikėjo išorės stebėsenos priemonėmis, kaip antai JT, Europos Tarybos ir ESBO taikomos priemonės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad Parlamentas, Komisija ir Taryba turi nuolat stebėti, kad valstybės narės laikytųsi Kopenhagos kriterijų prieš įstojimą į ES ir po jo, ir vesti nuolatinį dialogą šiuo klausimu; pabrėžia, kad reikalinga visapusiška tautinėms mažumoms skirta ES apsaugos sistema, taikoma kartu su griežtu stebėsenos mechanizmu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad pagal ES sutarties 17 straipsnio 1 dalį Komisijai suteikiama Sutarčių sergėtojos funkcija ir kad vykdydama šį uždavinį ji turi teisę ir galią užtikrinti, kad visos valstybės narės laikytųsi teisinės valstybės principų ir kitų ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių; todėl mano, kad veiksmais, kurių Komisija imasi siekdama įgyvendinti šį uždavinį ir įsitikinti, kad sąlygų, kurių valstybės narės laikėsi prieš stodamos į ES, laikomasi ir toliau, negali būti pažeidžiamas valstybių narių suverenitetas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad pagal galiojančius tarptautinius standartus kiekviena valstybė narė turi teisę apibrėžti, kas yra tautinėms mažumoms priklausantys asmens; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad ES nėra bendro mažumų teisių standarto ar bendro supratimo apie tai, kuriuos asmenis galima laikyti priklausančiais mažumai; pažymi, kad Jungtinių Tautų tautinėms arba etninėms, religinėms arba kalbinėms mažumoms priklausančių asmenų teisių deklaracijoje ar Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijoje (angl. FCNM) nėra mažumų apibrėžties; pažymi, kad būtina saugoti visas nacionalines arba etnines, religines ir kalbines mažumas, nepaisant apibrėžties, ir pabrėžia, kad bet kokia apibrėžtis turėtų būti taikoma lanksčiai, nes naudos gavėjų de facto įtraukimas į mažumų teisių apsaugą dažnai yra evoliucinio proceso, kuriame jos galiausiai gali būti oficialiai pripažįstamos, dalis; rekomenduoja, kad, atsižvelgiant į subsidiarumo, proporcingumo ir nediskriminavimo principus, tautinės mažumos apibrėžtis būtų grindžiama Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rekomendacijoje Nr. 1201 (1993) dėl papildomo Europos žmogaus teisių konvencijos protokolo dėl mažumų teisių nustatyta apibrėžtimi, pagal kurią tautinė mažuma yra grupė valstybėje esančių asmenų, kurie:






  — | gyvena tos valstybės teritorijoje ir yra tos valstybės piliečiai, |
| --- | --- | --- |

7.

—

gyvena tos valstybės teritorijoje ir yra tos valstybės piliečiai,

| — | turi ilgalaikius, tvirtus ir pastovius ryšius su ta valstybe, |
| --- | --- |

—

turi ilgalaikius, tvirtus ir pastovius ryšius su ta valstybe,

| — | pasižymi išskirtinėmis etninėmis, kultūrinėmis, religinėmis arba kalbinėmis savybėmis, |
| --- | --- |

—

pasižymi išskirtinėmis etninėmis, kultūrinėmis, religinėmis arba kalbinėmis savybėmis,

| — | yra pakankamai daug, nors ir mažiau nei kitų tos valstybės arba tos valstybės regiono gyventojų, |
| --- | --- |

—

yra pakankamai daug, nors ir mažiau nei kitų tos valstybės arba tos valstybės regiono gyventojų,

| — | yra suinteresuoti kartu išsaugoti tai, kas sudaro jų bendrą tapatybę, įskaitant kultūrą, papročius, religiją arba kalbą; |
| --- | --- |

—

yra suinteresuoti kartu išsaugoti tai, kas sudaro jų bendrą tapatybę, įskaitant kultūrą, papročius, religiją arba kalbą;

| 8. | primena rekomendaciją Nr. 5 dėl Europos Tarybos ir Europos Sąjungos santykių, kurią 2005 m. gegužės 16–17 d. Varšuvoje įvykusiame susitikime priėmė Europos Tarybos valstybių narių valstybių ir vyriausybių vadovai ir kurioje teigiama, kad Europos Sąjunga, „atsižvelgdama į savo kompetenciją, stengiasi perkelti šiuos Europos Tarybos konvencijų aspektus į Europos Sąjungos teisę“; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad FCNM ir Europos regioninių arba mažumų kalbų chartijos (Kalbų chartija) nuostatų dalys patenka į ES kompetencijos sritį, ir primena FRA išvadą, kad nors Sąjunga savaime neturi visa apimančios teisėkūros kompetencijos priimti sprendimus dėl tautinių mažumų apsaugos, ji „gali priimti sprendimus įvairiais klausimais, kurie turi įtakos tautinėms mažumoms priklausantiems asmenims“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad siekiant pagerinti mažumų padėtį ir apsaugoti jau taikomas teises visose valstybėse narėse bei išvengti dvigubų standartų, taip pat laikytis subsidiarumo ir proporcingumo principų, reikia atlikti tinkamą poveikio vertinimą ir parengti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl minimaliųjų ES mažumų apsaugos standartų; mano, kad, laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų, tokie standartai turėtų būti grindžiami tarptautinės teisės dokumentuose jau kodifikuotais standartais ir kad jie turėtų būti įtvirtinti teisinėje sistemoje, kuria užtikrinama demokratija, teisinė valstybė ir pagrindinės teisės visoje ES, kartu su veikiančiu stebėsenos mechanizmu; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad jų teisės sistemos garantuotų, kad mažumai priklausantys asmenys nebūtų diskriminuojami, ir priimti bei įgyvendinti tikslines apsaugos priemones; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad mažumų teisių apsauga yra pasiūlymo dėl Sąjungos demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių pakto (DTVPR paktas) sudarymo dalis; atsižvelgdamas į tai, primena prašymą, įtrauktą į jo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo, ir pakartoja savo prašymą Komisijai pateikti pasiūlymą dėl DTVPR pakto sudarymo; ragina Komisiją įtraukti mažumų teises į visus galimus ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo procesus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją įsteigti Sąjungos lygmens organą (kuris sudarytų esančių struktūrų dalį arba kaip atskirą vienetą), kurio užduotis būtų pripažinti ES mažumas ir jas ginti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teigiamai vertina tai, kad buvai sėkmingai įregistruota ES piliečių iniciatyva „Minority Safepack“, pagal kurią raginama sukurti Europos mažumų apsaugos sistemą, ir kad ji surinko pakankamai parašų; ragina Komisiją išnagrinėti, kaip būtų galima geriau atstovauti mažumų interesams ir poreikiams ES lygmeniu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti mažumoms priklausančių asmenų teisę išlaikyti, apsaugoti ir stiprinti savo tapatybę ir imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti veiksmingą mažumų dalyvavimą socialiniame, ekonominiame ir kultūriniame gyvenime bei sprendžiant viešuosius reikalus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad galimybė įgyti ES pilietybę priklauso nuo valstybės narės pilietybės, o ji reglamentuojama nacionalinių įstatymų; primena, kad suteikdamos savo šalies pilietybę valstybės narės turėtų vadovautis ES teisės principais, kaip antai proporcingumo ir nediskriminavimo principai, kurie abu yra išsamiai išaiškinti ESTT praktikoje; kadangi SESV 20 straipsnyje nustatyta, kad bet kuris valstybės narės pilietybę turintis asmuo yra ir Sąjungos pilietis, kuriam galioja Sutartyse ir Chartijoje įtvirtintos teisės ir pareigos; primena, kad pagal Sutartis kiekvienam ES piliečiui ES institucijos turi skirti vienodą dėmesį; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena savo didelį susirūpinimą dėl pilietybės neturinčių romų skaičiaus Europoje – dėl šios padėties jie neturi galimybės naudotis socialinėmis, švietimo ir sveikatos priežiūros paslaugomis, o tai nustumia juos į patį visuomenės pakraštį; ragina valstybes nares panaikinti pilietybės neturėjimą ir užtikrinti, kad pagrindinėmis žmogaus teisėmis galėtų naudotis visi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina valstybes nares imtis veiksmingų priemonių šalinant bet kokias kliūtis, trukdančias mažumoms priklausantiems asmenims naudotis sveikatos priežiūros sistema; pažymi, kad mažumų grupės turi mažiau galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir susipažinti su informacija sveikatos klausimais; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti mažumoms galimybę nediskriminuojamiems naudotis tiek fizinės, tiek psichinės sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Europos Sąjungą prisijungti prie FCNM ir Kalbų chartijos, o valstybes nares – jas ratifikuoti ir laikytis šiuose dokumentuose nustatytų principų; ragina valstybes nares ir Komisiją nesiimti veiksmų, kuriais prieštaraujama šiems principams; pažymi, kad nustatydamos ES mažumoms taikomus minimaliuosius standartus, ES institucijos ir valstybės narės turi nepriimti įstatymų ir administracinių priemonių, kuriomis būtų silpninamos arba apeinamos mažumoms priklausančių asmenų teisės; |
| --- | --- |

18.

| 19. | dar kartą patvirtina, kad čiabuvių tautos, naudodamosi savo teisėmis, neturi patirti jokios diskriminacijos ir turi teisę į orumą bei savo kultūros, tradicijų, istorijos ir siekių įvairovę, ir visa tai turi būti tinkamai įtraukta į švietimo ir visuomenės informavimo sritis; ragina valstybes nares, kurios dar neratifikavo Konvencijos dėl čiabuvių ir gentimis gyvenančių tautų (TDO Konvencija Nr. 169), ją ratifikuoti ir sąžiningai įgyvendinti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad bendri Europos minimalieji mažumoms priklausančių asmenų apsaugos standartai turėtų būti rengiami ES, laikantis procesinių geros kaimynystės ir draugiškų santykių principų bei užtikrinant bendradarbiavimą ir tarp valstybių narių, ir su kaimyninėmis ES nepriklausančiomis šalimis, remiantis tarptautinių standartų ir normų įgyvendinimu; mano, kad priėmus bendrus Europos minimaliuosius standartus neturėtų būti sumenkintos jau galiojančios teisės ir standartai, kuriais saugomi mažumoms priklausantys asmenys; primena būtinybę įgyvendinti ESBO sistemoje, ypač jos teminėse rekomendacijose ir gairėse, nustatytus įsipareigojimus ir parengtus principus; primena, kad Komisija jau atsižvelgė į šiuos standartus taikydama Kopenhagos kriterijus per stojimo derybas; atsižvelgiant į tai, ragina Komisiją taikyti vienodus standartus visoms ES valstybėms narėms; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad vien tik vykdant nediskriminavimo politiką nepavyks išspręsti problemų, su kuriomis susiduria mažumos, ir ji nepadės sustabdyti asimiliacijos; pažymi, kad mažumoms priklausantys asmenys patenka į specialią kategoriją teisės pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis požiūriu ir turi konkrečių poreikių, kuriuos būtina patenkinti, jeigu norima jiems užtikrinti visapusišką ir tikrą lygybę, be to, reikia gerbti ir skatinti jų teises, įskaitant teisę laisvai reikšti, išlaikyti ir stiprinti savo kultūrinę arba kalbinę tapatybę, gerbiant valstybės, kurioje jie gyvena, tapatybę, vertybes ir principus; ragina Komisiją skatinti reguliarią kalbų ir kultūros įvairovės ES stebėseną; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau remti ir finansuoti patikimų ir tikslių duomenų apie lygybę rinkimą, konsultuojantis su mažumų atstovais, kad būtų galima įvertinti nelygybę ir diskriminaciją; ragina ES mastu veiksmingai stebėti tautinių ir kalbinių mažumų padėtį; mano, kad FRA turėtų vykdyti griežtesnę tautinių ir etninių mažumų diskriminacijos valstybėse narėse stebėseną; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripažįsta svarbų pilietinės visuomenės ir nevyriausybinių organizacijų vaidmenį saugant mažumas, kovojant su diskriminacija ir skatinant mažumų teises; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti šioms organizacijoms skirti pakankamą finansavimą ir paramą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti mažumų apsaugą taro mažumų ir kovoti su nelygybe tarp įvairaus pobūdžio nelygybės, nes mažumoms priklausantys asmenys dažnai susiduria su daugialype ir tarpsektorine diskriminacija; prašo Komisijos ir valstybių narių, siekiant išnagrinėti sudėtingą daugialypės ir tarpsektorinės diskriminacijos klausimą, atlikti tyrimus; |
| --- | --- |

24.

Kova su diskriminacija, neapykantos nusikaltimais ir neapykantą kurstančiomis kalbomis

| 25. | yra susirūpinęs dėl grėsmingai didėjančio neapykantos nusikaltimų ir neapykantą kurstančių kalbų, kurių motyvai yra rasizmas, ksenofobija ar religinė netolerancija, nukreiptų prieš mažumas Europoje, atvejų skaičiaus; ragina ES ir valstybes nares sustiprinti kovą su neapykantos nusikaltimais ir diskriminaciniu požiūriu bei elgesiu; ragina Komisiją ir FRA tęsti darbą, susijusį su neapykantos nusikaltimų ir neapykantą kurstančių kalbų, nukreiptų prieš mažumas, stebėsena valstybėse narėse, ir reguliariai teikti ataskaitas dėl nustatytų atvejų bei tendencijų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vienareikšmiškai smerkia visų formų diskriminaciją, nesvarbu, kokios jos priežastys, ir visų formų segregaciją, neapykantą kurstančias kalbas, neapykantos nusikaltimus bei socialinę atskirtį ir ragina Komisiją ir valstybes nares aiškiai pasmerkti žiaurumo aktų prieš tautines bei etnines mažumas neigimą ir bausti už jį; pakartoja savo poziciją, išreikštą jo 2017 m. spalio 25 d. rezoliucijoje „Pagrindinių teisių aspektai romų integracijoje ES: kova su priešiškumu romams“; primena, kad visi ES piliečiai turėtų gauti vienodą pagalbą ir apsaugą, nepriklausomai nuo jų etninės ar kultūrinės kilmės; ragina Komisiją sukurti Europos sistemą, o valstybes nares – parengti konkrečius nacionalinius planus, skirtus kovai su ksenofobija pagrįstu skurdu ir neapykantą kurstančiomis kalbomis, nukreiptomis prieš mažumoms priklausančius asmenis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad valstybės narės turėtų puoselėti draugiškus ir stabilius tarpusavio santykius, ir ragina jas palaikyti atvirą ir parama grindžiamą dialogą su kaimyninėmis šalimis, ypač pasienio regionuose, kuriuose gali būti kalbama keletu kalbų ir būti keleto kultūrų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares pradėti vykdyti informuotumo didinimo veiklą, kuria būtų didinamas ES gyventojų supratimas apie įvairovę, ir skatinti visas taikias mažumų kultūrų išraiškos formas; ragina valstybes nares į savo mokymo programas įtraukti tautinių ir etninių mažumų istoriją ir, kaip šių programų dalį, savo mokyklose skatinti tolerancijos kultūrą; ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti kultūrinius dialogus – be kita ko, ir mokyklose – dėl įvairių neapykantos prieš mažumų grupes formų ir aspektų, ragina valstybes nares užtikrinti, kad nediskriminavimas, taip pat mažumoms priklausančių asmenų istorija ir teisės būtų integruotos į nacionalinę švietimo sistemą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti kovos su neapykantą kurstančiomis kalbomis kampanijas, remiantis informuotumu apie problemas, su kuriomis susiduria skirtingos mažumų grupės, sukurti policijos pajėgų kovos su neapykantos nusikaltimais padalinius ir darbo vietoje teikti mokymus, kad būtų galima užtikrinti, kad mažumoms priklausantys asmenys būtų lygūs prieš įstatymą ir turėtų vienodas galimybes kreiptis į teismą bei procesines teises; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad Komisija ir valstybės narės turi užtikrinti, kad mažumoms priklausantys asmenys galėtų nebijodami naudotis savo teisėmis; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares į savo visų lygių mokymo programas įtraukti ugdymą žmogaus teisių, demokratinio pilietiškumo ir politinio raštingumo klausimais; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti privalomus mokymus pareigūnams, kurie atlieka svarbų vaidmenį tinkamai įgyvendinant ES ir valstybių narių teisės aktus ir kurie turi būti pasirengę tarnauti visiems piliečiams, vadovaujantis pagarbos žmogaus teisėms principu; ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti tarpsektorinės diskriminacijos klausimą tiek savo politikoje, tiek įgyvendinant finansavimo programas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | siekiant puoselėti tarpusavio pasitikėjimą, ragina valstybes nares sukurti nacionalines tiesos ir susitaikymo komisijas, kad būtų pripažintas šimtmečius trukęs mažumoms priklausančių asmenų persekiojimas, atskirtis ir nepripažinimas, ir šiuos klausimus dokumentuoti; ragina valstybes nares aiškiai pasmerkti žiaurumo aktų prieš tautines bei etnines mažumas neigimą ir bausti už jį; ragina valstybes nares valstybiniu mastu minėti svarbiausias mažumų grupių atminimo dienas, pvz., Romų holokausto atminimo dieną; ragina jas įsteigti mažumų grupių istoriją ir kultūrą remiančias institucijas, remti jas tiek finansiniu, tiek administraciniu požiūriais; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, kad aktyvus ir prasmingas mažumų grupių socialinis, ekonominis, politinis ir kultūrinis dalyvavimas yra labai svarbus; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares parengti strategijas, apimančias tiek proaktyvias, tiek reaktyvias priemones, paremtas realiomis sisteminėmis konsultacijomis su mažumų grupių atstovais, taip pat įtraukti juos į pagrindinių programų ir pradėtų įgyvendinti projektų vykdymą, stebėseną ir vertinimą visais lygmenimis, įskaitant vietos lygmenį, kad būtų užtikrintas jų įtraukumas ir nediskriminacinis pobūdis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti visapusišką ir išsamų Rasinės lygybės direktyvos įgyvendinimą, taikymą ir vykdymo užtikrinimą, ir skatina jas rengti informuotumo didinimo kampanijas apie kovos su diskriminacija teisės aktus; mano, kad valstybės narės turėtų užtikrinti, kad sankcijos būtų pakankamai veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios, kaip reikalaujama šioje direktyvoje; ragina Komisiją tinkamai stebėti šios direktyvos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | apgailestauja, kad 2008 m. pasiūlyta Vienodo požiūrio direktyva (COM(2008)0426) vis dar laukia Tarybos pritarimo; primena savo raginimą Tarybai kuo skubiau priimti poziciją dėl šio pasiūlymo; |
| --- | --- |

34.

Tautinės ir etninės mažumos

| 35. | pažymi, kad tautinės ir etninės mažumos – tai mažumoms priklausančios asmenų, gyvenančių toje pačioje teritorijoje ir turinčių bendrą tapatybę, grupės, kurios vienais atvejais susidarė dėl sienos pakeitimų, o kitais dėl gyvenimo ilgą laiką teritorijoje, kurioje jie sugebėjo išlaikyti savo tapatybę; ragina Komisiją ir valstybes nares apsaugoti tautinių ir etninių mažumų kultūrinę ir kalbinę tapatybę ir sudaryti sąlygas tos tapatybės stiprinimui; atkreipia dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį ES regioninės ir vietos valdžios institucijos gali atlikti apsaugodamos tautines ir etnines mažumas, ir mano, kad administracinis reorganizavimas ir naujas suskirstymas į teritorinius vienetus neturi sukelti joms neigiamų pasekmių; ragina valstybes nares teikti finansinius išteklius iš centrinio biudžeto mažumų teisėms įgyvendinti, kad vietos biudžetams netektų per didelė našta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti vienodas galimybes tautinėms ir etninėms mažumoms dalyvauti politiniame ir socialiniame visuomenės gyvenime; ragina valstybes nares sukurti rinkimų sistemas ir priimti įstatymus, kuriuos taikant būtų palengvintas atstovavimas tautinėms ir etninėms mažumoms; ragina valstybes nares nedelsiant imtis korekcinių priemonių siekiant užkirsti kelią diskriminacinei gimimo liudijimų išdavimo politikai, vykdyti mažumų grupių narių gimimo liudijimų išdavimo politiką nediskriminuojant ir užtikrinti, kad išduotos asmens tapatybės kortelės nebūtų diskriminacinės; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją ir valstybes nares nuosekliai išanalizuoti dabartinę mažumų politiką, siekiant išsiaiškinti stipriąsias puses ir problemas bei užtikrinti, kad būtų laikomasi tautinių ir etninių mažumų teisių; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina FRA parengti nuomonę apie tai, kaip sukurti priemones, skirtas apsaugoti ir skatinti tautinėms mažumoms priklausančių asmenų teises, atsižvelgiant į ESTT sprendimą byloje T-646/13; |
| --- | --- |

38.

Kultūrinės teisės

| 39. | pabrėžia, kad kultūros veikla yra nepaprastai svarbi sritis tautinių ir etninių mažumų tapatybės išsaugojimo požiūriu ir kad mažumų tradicijų išlaikymas bei meninės vertės raiška gimtąja kalba yra ypač svarbios norint išsaugoti Europos įvairovę; pažymi, kad mažumų kultūros paveldo išsaugojimas yra bendras ES ir valstybių narių interesas; ragina Komisiją ir valstybes nares remti, stiprinti ir skatinti šių mažumų kultūrines teises; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primena, kad siekiant apibrėžti su kultūra susijusių mažumų teisių aprėptį, būtina suprasti, ką reiškia sąvoka „kultūra“; pažymi, kad plačiąja prasme kultūra yra bendra tam tikros bendruomenės materialinės ir nematerialinės veiklos ir laimėjimų visuma ir tai, kas ją skiria nuo kitų bendruomenių; pabrėžia, kad kultūrinės teisės turėtų apimti teisę dalyvauti kultūriniame gyvenime, teisę mėgautis kultūra, teisę pasirinkti priklausyti grupei, kalbos teises bei kultūrinio ir mokslinio paveldo apsaugą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti tautinių ir etninių mažumų indėlį į Sąjungos kultūros paveldą, stiprinti dialogą su mažumų atstovais ir mažumoms priklausančiais asmenimis bei apibrėžti ir įgyvendinti suderintą politiką ir veiksmus, kuriais būtų siekiama tvariai valdyti jų kultūros išsaugojimą ir puoselėjimą; ragina valstybes nares užtikrinti, kad siekiant apsaugoti kultūrines teises praktika būtų deramu mastu įtvirtinta nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti tautines ir etnines mažumas bei joms priklausančius asmenis į žinių ir įgūdžių, kurie būtini norint apsaugoti ir tvariai valdyti bei plėtoti kultūros paveldą ir kurie turėtų būti perduodami ateities kartoms, puoselėjimo veiklą ir ją remti; ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti ir nuolat užtikrinti pakankamą kultūros finansavimą mažumoms priklausomiems asmenims tiek horizontaliuoju, tiek vertikaliuoju lygmenimis, kad būtų užtikrinta veiksminga, skaidri ir teisinga parama mažumų bendruomenių kultūriniam gyvenimui; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad žiniasklaida atlieka esminį vaidmenį kultūros ir kalbos teisių srityje; primena, kad galimybė susipažinti su informacija ir turiniu, juos gauti bei skelbti kalba, kurią asmuo visapusiškai supranta ir kuria jis kalba, yra lygiateisio ir veiksmingo dalyvavimo viešajame ekonominiame, socialiniame ir kultūriniame gyvenime prielaida; šiuo požiūriu pažymi, kad ypatingas dėmesys turi būti skiriamas tautinėms mažumoms priklausančių asmenų, gyvenančių pasienio, kaimo ir atokiuose regionuose, poreikiams; yra susirūpinęs dėl to, kad žiniasklaidos priemonės, transliuojančios regioninėmis ar mažumų kalbomis, yra nepakankamai finansuojamos; ragina Komisiją ir valstybes nares skirti pakankamą finansavimą mažumoms atstovaujančioms organizacijoms ar žiniasklaidos priemonėms, siekiant prisidėti prie mažumų kultūrinės tapatybės išsaugojimo ir sudaryti joms galimybę dalintis savo nuomonėmis, kalba ir kultūra su dauguma; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad žiniasklaida galėtų veikti nepriklausomai, skatinti mažumų kalbų naudojimą žiniasklaidoje ir atsižvelgti į tautines ir etnines mažumas išduodant žiniasklaidos paslaugų licencijas, įskaitant televizijos ir radijo transliuotojų skyrimą; ragina Komisiją ir valstybes nares skirti deramą finansavimą organizacijoms, kurios atstovauja mažumoms, siekiant puoselėti jų priklausymo savo atitinkamai mažumos grupei jausmą ir tapatinimąsi su jomis, bei užtikrinti, kad dauguma atkreiptų dėmesį į jų tapatybę, kalbą, istoriją ir kultūrą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primena, kad fundamentalų vaidmenį viešinant šį turinį – visų pirma vietos ar regioninių valdžios institucijų vykdomos demokratinės kontrolės kontekste – atlieka viešoji žiniasklaida; ragina Komisiją sudaryti teisines ir reglamentavimo sąlygas laisvam audiovizualinio turinio pateikimui, perdavimui ir priėmimui užtikrinti regionuose, kuriuose gyvena mažumos, kad jos galėtų stebėti turinį ir jo klausytis savo gimtąja kalba, o turinys būtų transliuojamas užsienyje netaikant geografinio blokavimo; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją ir valstybes nares tinkamomis priemonėmis užtikrinti, kad audiovizualinės žiniasklaidos paslaugos neapimtų smurto ar neapykantos kurstymo, nukreipto prieš mažumoms priklausančius žmones; pabrėžia, kad žiniasklaida atlieka svarbų vaidmenį atskleidžiant mažumų teisių pažeidimus, o jeigu apie juos nepranešama, kasdienės realijos, su kuriomis susiduria mažumos, lieka nematomos; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina valstybes nares susilaikyti nuo politinių ir teisinių veiksmų bei politikos, kuriais siekiama nustatyti tokias ribojamąsias priemones, kaip subtitravimo ir (arba) vertimo raštu įpareigojimai ir privalomos programų oficialiosiomis kalbomis kvotos; ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti galimybes veikti regioninei žiniasklaidai arba žiniasklaidai mažumų kalbomis bei remti jų veiklą – taip pat ir naudojantis internetinėmis sąsajomis; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti deramą finansavimą ar dotacijas organizacijoms ir žiniasklaidai, kurios atstovauja tautinėms ir etninėms mažumoms, atsižvelgiant į jų regioninius ypatumus bei poreikius; |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europos kultūros paveldo metų proga ragina valstybes nares stiprinti ir puoselėti savo mažumų kultūrą, taip skatinant jų istorijos ir tradicijų sklaidą bei užtikrinant, kad šios bendruomenės neliktų izoliuotos; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad bet kokios kultūros paveldo politikos plėtojimas turėtų būti įtraukus, grindžiamas bendruomenėmis ir dalyvavimu ir neatsiejamas nuo konsultacijų ir dialogo su atitinkamomis mažumų bendruomenėmis; |
| --- | --- |

49.

Teisė į mokslą

| 50. | pažymi, kad švietimas atlieka esminį vaidmenį socializacijos ir tapatybės puoselėjimo požiūriais bei tebėra pagrindinė mažumų kalbų, kurioms gresia išnykimas, atgaivinimo ir išsaugojimo priemonė; pažymi, kad kiekvienas tautinei mažumai priklausantis asmuo turi teisę mokytis mažumos kalba; pabrėžia, kad lavinimosi gimtąja kalba tęstinumas gyvybiškai svarbus kultūrinės ir kalbinės tapatybės išsaugojimui; pažymi, kad, kalbant apie ugdymą mažumos kalba, nėra vieno geriausios praktikos modelio, kuris būtų tinkamas visoms tautinėms ir etninėms mažumoms; pažymi, kad ypatingą dėmesį būtina skirti žmonėms, naudojantiems gestų kalbą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | primena, jog Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijos 14 straipsnyje rekomenduojama, kad šios konvencijos šalys savo švietimo sistemose stengtųsi kaip įmanoma labiau užtikrinti, kad tautinėms mažumoms priklausantys asmenys turėtų deramas galimybes mokytis atitinkamos mažumos kalbos arba mokytis ta kalba, nepažeidžiant nuostatų dėl mokymosi ar mokymo oficialiąja kalba; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją ir valstybes nares imantis tolesnių veiksmų parengti tinkamas priemones, kad būtų skatinamas ir remiamas oficialius kalbų, kuriomis savo gyvenamojoje teritorijoje kalba tautinės ir etninės mažumos, vartojimas vietos ar regioniniu lygmenimis, laikantis Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijos ir Kalbų chartijos principų, kartu užtikrinant, kad regioninių ir mažumų kalbų vartojimo apsauga ir skatinimas nedarytų neigiamo poveikio oficialiosioms kalboms ir pareigai jų mokytis; |
| --- | --- |

52.

| 53. | apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės dar nėra ratifikavusios Kalbų chartijos, o kai kurios iš šią chartiją ratifikavusių valstybių jos vis tiek veiksmingai neįgyvendina; yra nusivylęs, kad kai kuriose valstybėse narėse galiojančios teisės arba neįgyvendinamos, arba jų visiškai nepaisoma; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad, vadovaujantis tarptautinėmis normomis, tautinėms ir etninėms mažumoms priklausantiems asmenims būtų užtikrinamos jų teisės ir sudaromos tinkamos galimybes būti mokomiems mažumos kalba bei gimtąja kalba tiek valstybinėse, tiek privačiose švietimo įstaigose; ragina valstybes nares parengti tinkamą švietimo politiką ir įgyvendinti labiausiai atitinka tautinių ir etninių mažumų poreikius atitinkančią politiką – taip pat ir taikant specialias švietimo programas arba specialias mokymo programas ir vadovėlius; ragina valstybes nares skirti finansavimą mokytojų mokymams, kad būtų užtikrintas veiksmingas lavinimas mažumų kalbomis, o rengiant mokymo programos mokykloms, kuriose mokoma mažumos kalba, į oficialiųjų kalbų mokymo metodiką įtraukti geriausią užsienio kalbų mokymo praktiką; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų skatinti mokymą tiek regioninėmis ar mažumų kalbomis, tiek oficialiąja kalba naudojant tinkamus metodus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad asmenys, kalbantys regionine ar mažumos kalba kaip savo gimtąja kalba, turėtų turėti pakankamai galimybių mokytis oficialiosios kalbos, įtraukiant geriausią užsienio ir antrosios kalbos mokymo patirtį į metodinį požiūrį, taikomą valstybės oficialiosios kalbos mokymui; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad mažumoms priklausantys asmenys turėtų mokytis ir gyventojų daugumos kalbos, istorijos ir kultūros, o gyventojų daugumos bendruomenei priklausantys mokiniai, kaip ir plačioji visuomenė, turėtų būti supažindinami su mažumų istorija ir kultūra ir jiems turėtų būti suteikiama galimybė mokytis mažumų kalbų; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina valstybes nares skatinti rengti vadovėlius, kurie atitiktų regioninėmis arba mažumų kalbomis kalbančių asmenų poreikius, arba, jei tai neįmanoma, sudaryti palankesnes sąlygas naudoti vadovėlius, tomis kalbomis išleistus kitose šalyse, bendradarbiaujant su šalių, kuriose vartojamos atitinkamos kalbos, švietimo reguliavimo įstaigomis; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia aukštojo mokslo gimtąja kalba ir specialistų, kurie išmanytų konkrečią terminiją, rengimo svarbą, ypač regionuose, kuriuose esama daug atitinkama kalba kalbančių žmonių; atkreipia ypatingą dėmesį į tai, kad nepaprastai svarbu mažumų kalbų mokyti gydytojus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina valstybių narių vyriausybes įtraukti mažumų atstovus į svarstymus dėl savo švietimo sistemų organizavimo; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina valstybes nares apibrėžti lengvatines ribas, susijusias su regioninių arba mažumų kalbų mokymusi, siekiant užtikrinti lygybę švietimo srityje; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti tautinėms ar etninėms mažumoms priklausančių asmenų, gyvenančių vietovėse, kuriose šių mažumų atstovų skaičius didelis, įskaitant kaimo vietoves ar plačiai išsibarsčiusias gyvenvietes, teisę mokytis mažumos kalba – pirmiausia savo gimtąja kalba – jeigu tam yra pakankamas poreikis; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad įgyvendinant švietimo reformas ir politiką nebūtų ribojama teisė mokytis mažumos kalba; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti integruotos vertikaliojo lygmens paramos mažumų ir regioninėms kalboms prieinamumą švietimo sistemose, pirmiausia valstybių narių švietimo ministerijose ir Komisijoje sukuriant skyrius, kurie būtų atsakingi už mažumų ir regioninių kalbų mokymo įtraukimą į mokyklų mokymo programas; ragina valstybes nares skatinti nenutrūkstamą mažumų kalbų mokymą nuo ikimokyklinio ugdymo iki aukštojo mokslo įstaigų; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad mokytojų mokymas ir galimybė naudotis geros kokybės vadovėliais ir mokymosi medžiaga yra esminės prielaidos kokybiškam moksleivių ugdymui užtikrinti; mano, kad mokymo programose, šviečiamojoje medžiagoje ir istorijos vadovėliuose turėtų būti teisingai, tiksliai ir informatyviai vaizduojamos mažumų grupių bendruomenės ir kultūra; pažymi, kad plačiai pripažįstama su mokymu mažumų kalbomis susijusi problema, kurią būtina spręsti, yra aukštos kokybės mokymo medžiagos ir deramai kvalifikuotų mažumų kalbomis kalbančių mokytojų nepakankamumas; pažymi, kad daugiaaspektis istorijos mokymas turėtų būti visoms mokykloms – nesvarbu, ar jos veiktų daugumos, ar mažumos bendruomenėje – keliamas reikalavimas; pažymi, kad svarbu tobulinti mokytojams skirtus mokymus, kad būtų atliepiami įvairaus lygmens ir įvairaus pobūdžio mokykloms aktualūs mokymo poreikiai; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia, kad mokymu mažumų kalbomis prisidedama prie daugumos ir mažumos tarpusavio supratimo, be to, suartinamos bendruomenės; ragina valstybes nares taikyti pozityvias priemones, kad būtų užtikrintas tinkamas atstovavimas mažumoms švietimo srityje, taip pat nacionalinio, regioninio ir savivaldos lygmens viešojo administravimo institucijose ir vykdomosiose agentūrose; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina Komisiją labiau skatinti programas, kuriomis dėmesys skiriamas keitimuisi patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su švietimu regioninėmis ir mažumų kalbomis Europoje; ragina ES ir Komisiją didesnį dėmesį regioninėms ir mažumų kalboms skirti naujojoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) numatytose naujos kartos programose „Erasmus +“, „Kūrybiška Europa“ ir „Europa piliečiams“; |
| --- | --- |

64.

| 65. | labai apgailestauja, kad kai kuriose Sąjungos valstybėse narėse mažumoms priklausantys mokiniai ne integruojami į bendrą švietimo sistemą, o mokomi specialiose mokyklose motyvuojant tuo, jog jie nepakankamai moka mokomąją kalbą; primena, kad švietimas mažumos kalba arba priklausymo tam tikrai mažumai faktas negali būti naudojami vaikų segregacijai dėl tapatybės pateisinti; ragina valstybes nares atsisakyti tokios segregacijos ir imtis pakankamų priemonių užtikrinti, kad šie mokiniai galėtų lankyti paprastas mokyklas; ragina valstybes nares visų pirma apsvarstyti galimybę įtraukti pagrindines žmogaus teises ir mažumų teises į mokyklų mokymo programas, kaip priemonę skatinti kultūros įvairovę ir toleranciją per švietimą; |
| --- | --- |

65.

Kalbos teisės

| 66. | pažymi, kad kalba yra esminis mažumų kultūrinės tapatybės ir žmogaus teisių aspektas; pabrėžia būtinybę skatinti teisę nepatiriant diskriminacijos vartoti mažumų kalbas tiek privačiai, tiek viešumoje vietovėse, kuriose mažumoms priklauso daug žmonių, užtikrinti, kad kalbos galėtų būti perduodamos iš kartos į kartą, ir apsaugoti kalbų įvairovę Sąjungoje; ragina Komisiją stiprinti savo planą skatinti mokymą ir regioninių kalbų vartojimą kaip potencialias priemones spręsti diskriminacijos dėl kalbos problemą ES ir skatinti kalbinę įvairovę; primena, kad skatinimas mažumų kalbų mokytis asmenis, kurie nepriklauso atitinkamoms mažumoms, yra būdas tarpusavio supratimui ir pripažinimui puoselėti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, jog Parlamentas savo 2013 m. rugsėjo 11 d. rezoliucijoje dėl Europos kalbų išnykimo grėsmės ir kalbų įvairovės Europos Sąjungoje (11) priminė, kad Komisija turėtų atkreipti dėmesį į tai, kad dėl politikos, įgyvendindamos kai kuriose valstybėse narėse ir regionuose, jų teritorijoje vartojamoms kalboms kyla išnykimo grėsmė, net jeigu Europos kontekste šioms kalboms negresia joks pavojus; ragina Komisiją išanalizuoti administracines ir teisines atitinkamų kalbų vartojimo kliūtis; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pažymi, kad be 24 oficialiųjų kalbų, ES kalbama dar 60 kitų kalbų, kurios taip pat yra sudedamoji jos kultūrinio ir kalbinio paveldo dalis ir kuriomis konkrečiuose regionuose arba konkrečiose grupėse kalba 40 mln. žmonių; pažymi, kad Europos Sąjungos daugiakalbystė, atsižvelgiant į tarptautinių organizacijų lygį, yra unikali; pažymi, kad daugiakalbystės principas įtvirtintas ES pagrindinių teisių chartijoje, kurioje ES įpareigojama gerbti kalbų įvairovę ir remti turtingą Europos kalbinį ir kultūros paveldą skatinant kalbų mokymąsi ir kalbų įvairovę; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina Komisiją ir valstybes nares, laikantis proporcingumo principo, leisti ir skatinti praktinį regioninių arba mažumų kalbų vartojimą administracinėse institucijose ir viešojo administravimo institucijose, pvz., privačių asmenų ir organizacijų bendravime su valdžios institucijomis; ragina valstybes nares teikti informaciją ir viešąsias paslaugas šiomis kalbomis – taip pat ir internete – tose vietovėse, kuriose gyvena daug tautinėms ir etninėms mažumoms priklausančių asmenų; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina valstybes nares skatinti prieigą prie mažumų ir regioninių kalbų finansuojant ir remiant vertimo raštu, dubliažo ir subtitravimo veiklą, taip pat kodifikuojant tinkamą nediskriminacinę administracinės, komercinės, ekonominės, socialinės, techninės ir teisinės sričių terminologiją; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina atitinkamų vietovių savivaldos institucijas užtikrinti regioninių ir mažumų kalbų vartojimą; ragina valstybes nares kaip gairėmis naudotis jau esama nacionalinio lygmens gerąja praktika; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti regioninių ar mažumų kalbų vartojimą vietos ir regionų lygmenimis; atsižvelgdamas į šį tikslą, aktyviai skatina savivaldos institucijas užtikrinti praktinį atitinkamų kalbų vartojimą; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad vietovėse, kuriose yra daug tautinėms mažumoms priklausančių gyventojų, saugos ir saugumo ženklinimas ir žymėjimas, svarbios privalomos instrukcijos ir piliečiams svarbūs vieši pranešimai, nepaisant to, ar juos teikia valdžios institucijos ar privatusis sektorius, taip pat vietovių pavadinimai ir topografinės nuorodos būtų užrašyti teisinga forma ir prieinami atitinkamame regione įprastai vartojama kalba, įskaitant ženkluose, kurie rodo miesto vietovių pradžią ir pabaigą, ir visuose kituose kelio ženkluose pateikiamą informaciją; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pažymi, kad vizualinis regioninių ir mažumų kalbų vartojimas kelių ženkluose, gatvių pavadinimuose, administracinių, viešųjų ir komercinių įstaigų pavadinimuose ir t. t. nepaprastai svarbus norint skatinti ir apsaugoti tautinių ir etninių mažumų teises, nes tai parodo gyvybiškai svarbų regioninių ir mažumų kalbų vartojimą ir prie jo prisideda, taip skatinant tautinėms ir etninėms mažumoms priklausančius asmenis išsaugoti ir puoselėti savo ypatingą kalbinę tapatybę bei kalbines teises, padeda išreikšti savo multietninę vietos tapatybę ir stiprinti savo, kaip vietos ar regioninėje bendruomenėje gyvenančių grupių narių, atsakomybės jausmą; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina valstybes nares susilaikyti nuo teisinės praktikos, kuria trukdoma mažumoms įgyti visas profesijas, kurias galima įgyti konkrečioje valstybėje, arba panaikinti tokią praktiką; ragina valstybes nares užtikrinti deramą prieigą prie teisinių ir teisminių paslaugų; pabrėžia, kad mažumų atstovai turėtų būti aiškiai informuojami apie procedūras, kuriomis pagal nacionalinę teisę reikia vadovautis, kai pažeidžiamos jų, kaip mažumai priklausančių asmenų, teisės; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti, kad kiekvienas tautinei mažumai priklausantis asmuo turi teisę naudoti savo pavardę (tėvavardį) ir vardus mažumos kalba bei teisę į jų oficialų pripažinimą, taip pat naudojantis teise laisvai judėti ES; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant pašalinti administracines ir finansines kliūtis, dėl kurių galėtų būti trikdoma kalbų įvairovė Europos ir nacionaliniu lygmenimis bei tautinėms ir etninėms mažumoms priklausančių asmenų naudojimasis kalbinėmis teisėmis ir jų įgyvendinimas; primygtinai ragina valstybes nares nutraukti diskriminacinę praktiką kalbų atžvilgiu; |
| --- | --- |

77.

Išvada

| 78. | ragina Komisiją parengti bendrą ES minimaliųjų mažumų apsaugos standartų sistemą; rekomenduoja, kad ši sistema apimtų išmatuojamus tikslus, apie kurių įgyvendinimą būtų reguliariai atsiskaitoma, be to, ją turėtų sudaryti bent jau:






  — | gairių, atspindinčių valstybių narių gerąją patirtį, projektas, kuris būtų parengtas bendradarbiaujant su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis, susijusiomis su mažumų teisių apsauga; |
| --- | --- | --- |

78.

—

gairių, atspindinčių valstybių narių gerąją patirtį, projektas, kuris būtų parengtas bendradarbiaujant su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis, susijusiomis su mažumų teisių apsauga;

| — | Komisijos rekomendacija, kurioje būtų atsižvelgiama į galiojančias nacionalines priemones ir subsidiarumo bei proporcingumo principus, |
| --- | --- |

—

Komisijos rekomendacija, kurioje būtų atsižvelgiama į galiojančias nacionalines priemones ir subsidiarumo bei proporcingumo principus,

| — | pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamos direktyvos, kuris būtų parengtas atlikus tinkamą poveikio vertinimą, laikantis valstybėse narėse taikomų subsidiarumo ir proporcingumo principų ir grindžiamas pirmiau nurodytais punktais, dėl ES mažumoms taikomų minimaliųjų standartų, nustatant aiškius kriterijus ir sankcijas; |
| --- | --- |

—

pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamos direktyvos, kuris būtų parengtas atlikus tinkamą poveikio vertinimą, laikantis valstybėse narėse taikomų subsidiarumo ir proporcingumo principų ir grindžiamas pirmiau nurodytais punktais, dėl ES mažumoms taikomų minimaliųjų standartų, nustatant aiškius kriterijus ir sankcijas;

| 79. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad sistema apimtų duomenų rinkimą, taip pat vietoje vykdomos finansinės ir į kokybę orientuotos stebėsenos ir ataskaitų teikimo metodiką, nes visa tai sustiprina įrodymais grindžiamos politikos veiksmingumą ir gali prisidėti prie taikomų strategijų, veiksmų ir priemonių veiksmingumo gerinimo; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei šalims kandidatėms, ESBO, EBPO, Europos Tarybai ir Jungtinėms Tautoms. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0032.

(3)  OL C 346, 2018 9 27, p. 171.

(4)  OL L 328, 2008 12 6, p. 55.

(5)  OL C 238, 2018 7 6, p. 2.

(6)  OL C 328, 2016 9 6, p. 4.

(7)  OL C 93, 2016 3 9, p. 52.

(8)  OL C 124 E, 2006 5 25, p. 405.

(9)  OL C 369, 2018 10 11, p. 11.

(10)  OL C 215, 2018 6 19, p. 162.

(11)  OL C 93, 2016 3 9, p. 52.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/27

---

P8_TA(2018)0448

Skaitmeninimas vystymosi labui. Skurdo mažinimas naudojantis technologijomis

2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija „Skaitmeninimas vystymosi labui. Skurdo mažinimas naudojantis technologijomis“ (2018/2083(INI))

(2020/C 363/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208, 209, 210, 211 ir 214 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208, 209, 210, 211 ir 214 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą galutinį dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, taip pat į 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą galutinį dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, taip pat į 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės mėn. priimtą Europos konsensusą dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės mėn. priimtą Europos konsensusą dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 2 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Skaitmeninimas vystymosi labui. Skaitmeninių technologijų ir paslaugų integravimas į ES vystymosi politiką“ (SWD(2017)0157), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 2 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Skaitmeninimas vystymosi labui. Skaitmeninių technologijų ir paslaugų integravimas į ES vystymosi politiką“ (SWD(2017)0157),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės mėn. priimtą Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės mėn. priimtą Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos išorės investicijų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos išorės investicijų planą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ataskaita dėl prekybos politikos strategijos „Prekyba visiems“ įgyvendinimo. Pažangios prekybos politikos sukūrimas siekiant suvaldyti globalizaciją“ (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ataskaita dėl prekybos politikos strategijos „Prekyba visiems“ įgyvendinimo. Pažangios prekybos politikos sukūrimas siekiant suvaldyti globalizaciją“ (COM(2017)0491),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „Skaitmeninės prekybos strategijos kūrimas“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „Skaitmeninės prekybos strategijos kūrimas“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl pasiruošimo pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais „Humanitarinės pagalbos teikimo sunkumai ir galimybės“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl pasiruošimo pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais „Humanitarinės pagalbos teikimo sunkumai ir galimybės“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 13 d. Komisijos komunikatą „Didesnis privačiojo sektoriaus vaidmuo siekiant integracinio ir tvaraus augimo besivystančiose šalyse“ (COM(2014)0263), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 13 d. Komisijos komunikatą „Didesnis privačiojo sektoriaus vaidmuo siekiant integracinio ir tvaraus augimo besivystančiose šalyse“ (COM(2014)0263),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio mėn. Tarybos išvadas dėl skaitmeninimo vystymosi labui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio mėn. Tarybos išvadas dėl skaitmeninimo vystymosi labui,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 10–13 d. Buenos Airėse (Argentina) vykusią 11-ąją PPO ministrų konferenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 10–13 d. Buenos Airėse (Argentina) vykusią 11-ąją PPO ministrų konferenciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos iniciatyvas remti besivystančias šalis (ITU-D), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos iniciatyvas remti besivystančias šalis (ITU-D),

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijos Informacinių technologijų susitarimą (ITS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijos Informacinių technologijų susitarimą (ITS),

| — | atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ministrų 2016 m. Kankune priimtą deklaraciją dėl skaitmeninės ekonomikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ministrų 2016 m. Kankune priimtą deklaraciją dėl skaitmeninės ekonomikos,

| — | atsižvelgdamas į bendrą informacinių ir ryšių technologijų ministrų deklaraciją, priimtą 2016 m. balandžio 29 ir 30 d. vykusio G7 susitikimo Takamatsu (Japonija) metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą informacinių ir ryšių technologijų ministrų deklaraciją, priimtą 2016 m. balandžio 29 ir 30 d. vykusio G7 susitikimo Takamatsu (Japonija) metu,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) iniciatyvą „Elektroninė prekyba visiems“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) iniciatyvą „Elektroninė prekyba visiems“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją ir jos neprivalomą protokolą (A/RES/61/106), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją ir jos neprivalomą protokolą (A/RES/61/106),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A8-0338/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A8-0338/2018),

| A. | kadangi 2017 m. Europos konsensuse dėl vystymosi pabrėžiama, kokios svarbios informacinės ir ryšių technologijos bei paslaugos, kuriomis skatinamas integracinis augimas ir darnus vystymasis; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2017 m. Europos konsensuse dėl vystymosi pabrėžiama, kokios svarbios informacinės ir ryšių technologijos bei paslaugos, kuriomis skatinamas integracinis augimas ir darnus vystymasis;

| B. | kadangi Komisijos skaitmeninimo vystymosi labui strategija (D4D) apima ekonomikos augimo ir žmogaus teisių, sveikatos apsaugos, švietimo, žemės ūkio ir aprūpinimo maistu, bazinės infrastruktūros, vandens ir sanitarijos, valdymo ir socialinės apsaugos, taip pat kompleksinius tikslus lyčių ir aplinkos atžvilgiu; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisijos skaitmeninimo vystymosi labui strategija (D4D) apima ekonomikos augimo ir žmogaus teisių, sveikatos apsaugos, švietimo, žemės ūkio ir aprūpinimo maistu, bazinės infrastruktūros, vandens ir sanitarijos, valdymo ir socialinės apsaugos, taip pat kompleksinius tikslus lyčių ir aplinkos atžvilgiu;

| C. | kadangi skaitmeninės technologijos sudaro galimybes užtikrinti tvarumą ir aplinkos apsaugą; tačiau kadangi gaminant skaitmeninę įrangą naudojami tam tikri retieji metalai, kurių panaudojimas pakartotinai nedidelis, o prieinami ištekliai riboti, taip pat elektroninės ir elektros įrangos atliekos kelia didelį pavojų aplinkai ir sveikatai; kadangi, anot Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) ir Interpolo bendro tyrimo (4), elektros ir elektroninės įrangos atliekos yra prioritetinė nusikaltimų aplinkai sritis; |
| --- | --- |

C.

kadangi skaitmeninės technologijos sudaro galimybes užtikrinti tvarumą ir aplinkos apsaugą; tačiau kadangi gaminant skaitmeninę įrangą naudojami tam tikri retieji metalai, kurių panaudojimas pakartotinai nedidelis, o prieinami ištekliai riboti, taip pat elektroninės ir elektros įrangos atliekos kelia didelį pavojų aplinkai ir sveikatai; kadangi, anot Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) ir Interpolo bendro tyrimo (4), elektros ir elektroninės įrangos atliekos yra prioritetinė nusikaltimų aplinkai sritis;

| D. | kadangi, anot 2017 m. atnaujintos Pasaulio banko duomenų bazės „Tapatybės nustatymo vystymosi tikslais pasaulinio masto duomenų rinkinys“ (angl. Identification for Development Global Dataset, ID4D), maždaug 1,1 mlrd. žmonių visame pasaulyje negali oficialiai įrodyti savo tapatybės, įskaitant jų gimimo registraciją, ir 78 proc. iš jų gyvena Užsachario Afrikoje ir Azijoje; kadangi tai labai didelė kliūtis siekiant darnaus vystymosi tikslo Nr. 16.9, taip pat siekiant būti veikėju skaitmeninėje aplinkoje ir gauti iš jos naudos; |
| --- | --- |

D.

kadangi, anot 2017 m. atnaujintos Pasaulio banko duomenų bazės „Tapatybės nustatymo vystymosi tikslais pasaulinio masto duomenų rinkinys“ (angl. Identification for Development Global Dataset, ID4D), maždaug 1,1 mlrd. žmonių visame pasaulyje negali oficialiai įrodyti savo tapatybės, įskaitant jų gimimo registraciją, ir 78 proc. iš jų gyvena Užsachario Afrikoje ir Azijoje; kadangi tai labai didelė kliūtis siekiant darnaus vystymosi tikslo Nr. 16.9, taip pat siekiant būti veikėju skaitmeninėje aplinkoje ir gauti iš jos naudos;

| E. | kadangi penkiuose darnaus vystymosi tiksluose (DVT) aiškiai įvardijamos skaitmeninės technologijos (4-ajame DVT dėl ugdymo, 5-ajame DVT dėl lyčių lygybės, 8-ajame DVT dėl deramo darbo ir ekonomikos augimo, 9-ajame DVT dėl infrastruktūros, industrializacijos ir inovacijų); |
| --- | --- |

E.

kadangi penkiuose darnaus vystymosi tiksluose (DVT) aiškiai įvardijamos skaitmeninės technologijos (4-ajame DVT dėl ugdymo, 5-ajame DVT dėl lyčių lygybės, 8-ajame DVT dėl deramo darbo ir ekonomikos augimo, 9-ajame DVT dėl infrastruktūros, industrializacijos ir inovacijų);

| F. | kadangi DVT pabrėžiama, kad visuotinės ir prieinamos prieigos prie interneto suteikimas žmonėms mažiausiai išsivysčiusiose šalyse iki 2020 m. bus esminis veiksnys skatinant vystymąsi, nes skaitmeninės ekonomikos vystymasis galėtų būti paskata kurti deramo darbo vietas ir skatinti integracinį ekonomikos augimą, skatinti didinti eksporto apimtis ir eksporto įvairinimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi DVT pabrėžiama, kad visuotinės ir prieinamos prieigos prie interneto suteikimas žmonėms mažiausiai išsivysčiusiose šalyse iki 2020 m. bus esminis veiksnys skatinant vystymąsi, nes skaitmeninės ekonomikos vystymasis galėtų būti paskata kurti deramo darbo vietas ir skatinti integracinį ekonomikos augimą, skatinti didinti eksporto apimtis ir eksporto įvairinimą;

| G. | kadangi, anot Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD), skaitmeninimas vis labiau padeda formuotis monopolijoms ir kelia naujų problemų tiek besivystančių, tiek išsivysčiusių šalių antimonopolinei ir konkurencijos politikai (5); |
| --- | --- |

G.

kadangi, anot Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD), skaitmeninimas vis labiau padeda formuotis monopolijoms ir kelia naujų problemų tiek besivystančių, tiek išsivysčiusių šalių antimonopolinei ir konkurencijos politikai (5);

| H. | kadangi savo bendrojoje Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo informacinės visuomenės klausimais išvadų įgyvendinimo apžvalgoje (6) Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja įsipareigojo išnaudoti IRT potencialą siekiant tikslų, numatytų Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m., ir kitų tarptautiniu lygmeniu sutartų tikslų, pabrėždama, kad IRT galėtų pagreitinti pažangą dėl visų 17 DVT; |
| --- | --- |

H.

kadangi savo bendrojoje Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo informacinės visuomenės klausimais išvadų įgyvendinimo apžvalgoje (6) Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja įsipareigojo išnaudoti IRT potencialą siekiant tikslų, numatytų Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m., ir kitų tarptautiniu lygmeniu sutartų tikslų, pabrėždama, kad IRT galėtų pagreitinti pažangą dėl visų 17 DVT;

| I. | kadangi junglumas išlieka iššūkiu ir pagrindine įvairios skaitmeninės takoskyros tiek dėl prieigos prie IRT, tiek dėl naudojimosi IRT priežastimi; |
| --- | --- |

I.

kadangi junglumas išlieka iššūkiu ir pagrindine įvairios skaitmeninės takoskyros tiek dėl prieigos prie IRT, tiek dėl naudojimosi IRT priežastimi;

| J. | kadangi skaitmeninės ekonomikos vystymosi greitis ir reikšmingos spragos, kurių esama besivystančiose šalyse skaitmeninės ekonomikos srityje, turint mintyje saugios nacionalinės politikos, reglamentavimo ir vartotojų apsaugos vystymąsi, rodo esant skubų poreikį tobulinti gebėjimus ir techninę pagalbą besivystančioms šalims ir ypač mažiausiai išsivysčiusioms šalims (MIŠ); |
| --- | --- |

J.

kadangi skaitmeninės ekonomikos vystymosi greitis ir reikšmingos spragos, kurių esama besivystančiose šalyse skaitmeninės ekonomikos srityje, turint mintyje saugios nacionalinės politikos, reglamentavimo ir vartotojų apsaugos vystymąsi, rodo esant skubų poreikį tobulinti gebėjimus ir techninę pagalbą besivystančioms šalims ir ypač mažiausiai išsivysčiusioms šalims (MIŠ);

| K. | kadangi skaitmeninis raštingumas ir įgūdžiai yra itin svarbūs veiksniai siekiant socialinio ir asmeninio tobulėjimo ir pažangos, taip pat skatinant verslumą ir kuriant tvirtą skaitmeninę ekonomiką; |
| --- | --- |

K.

kadangi skaitmeninis raštingumas ir įgūdžiai yra itin svarbūs veiksniai siekiant socialinio ir asmeninio tobulėjimo ir pažangos, taip pat skatinant verslumą ir kuriant tvirtą skaitmeninę ekonomiką;

| L. | kadangi skaitmeninimu taip pat būtų galima pagerinti humanitarinės pagalbos teikimą ir atsparumo didinimą, nelaimių rizikos prevenciją ir pereinamojo laikotarpio paramą, humanitarinę ir vystymosi pagalbą susiejant su nestabiliomis ir konfliktų paveiktomis sritimis; |
| --- | --- |

L.

kadangi skaitmeninimu taip pat būtų galima pagerinti humanitarinės pagalbos teikimą ir atsparumo didinimą, nelaimių rizikos prevenciją ir pereinamojo laikotarpio paramą, humanitarinę ir vystymosi pagalbą susiejant su nestabiliomis ir konfliktų paveiktomis sritimis;

| M. | kadangi daugiau nei pusė pasaulio gyventojų vis dar neturi galimybės naudotis IRT, o siekiant DVT 9-ojo numatyto tikslo reikšmingai praplėsti prieigą prie IRT ir siekti iki 2020 m. suteikti visuotinę ir prieinamą prieigą prie interneto mažiausiai išsivysčiusiose šalyse pažanga buvo lėta; |
| --- | --- |

M.

kadangi daugiau nei pusė pasaulio gyventojų vis dar neturi galimybės naudotis IRT, o siekiant DVT 9-ojo numatyto tikslo reikšmingai praplėsti prieigą prie IRT ir siekti iki 2020 m. suteikti visuotinę ir prieinamą prieigą prie interneto mažiausiai išsivysčiusiose šalyse pažanga buvo lėta;

| N. | kadangi visame pasaulyje smarkiai didėja mobiliųjų paslaugų, o mobiliųjų paslaugų vartotojų skaičius dabar lenkia žmonių, kurie turi galimybę naudotis elektra, sanitarijos patogumais ar švariu vandeniu, skaičių; |
| --- | --- |

N.

kadangi visame pasaulyje smarkiai didėja mobiliųjų paslaugų, o mobiliųjų paslaugų vartotojų skaičius dabar lenkia žmonių, kurie turi galimybę naudotis elektra, sanitarijos patogumais ar švariu vandeniu, skaičių;

| O. | kadangi humanitarinės inovacijos turi būti suderintos su humanitariniais principais (žmoniškumo, nešališkumo, neutralumo ir nepriklausomumo) ir su orumo principu; |
| --- | --- |

O.

kadangi humanitarinės inovacijos turi būti suderintos su humanitariniais principais (žmoniškumo, nešališkumo, neutralumo ir nepriklausomumo) ir su orumo principu;

| P. | kadangi humanitarinės inovacijos turi būti vykdomos siekiant skatinti jas priimančių gyventojų teises, orumą, gebėjimus ir turėtų būti sudarytos galimybės visiems krizę patyrusios bendruomenės nariams gauti naudos iš inovacijų nepatiriant jokių diskriminacinių kliūčių siekiant jomis naudotis; |
| --- | --- |

P.

kadangi humanitarinės inovacijos turi būti vykdomos siekiant skatinti jas priimančių gyventojų teises, orumą, gebėjimus ir turėtų būti sudarytos galimybės visiems krizę patyrusios bendruomenės nariams gauti naudos iš inovacijų nepatiriant jokių diskriminacinių kliūčių siekiant jomis naudotis;

| Q. | kadangi rizikos analizė ir mažinimas turi būti naudojami siekiant užkirsti kelią netyčinei žalai, įskaitant žalą, kurią patiria privatumas ir duomenų apsauga, ir darančią poveikį vietos ekonomikai; |
| --- | --- |

Q.

kadangi rizikos analizė ir mažinimas turi būti naudojami siekiant užkirsti kelią netyčinei žalai, įskaitant žalą, kurią patiria privatumas ir duomenų apsauga, ir darančią poveikį vietos ekonomikai;

| R. | kadangi eksperimentai, bandomieji projektai ir bandymai turi būti vykdomi vadovaujantis tarptautiniu mastu pripažintais etikos standartais; |
| --- | --- |

R.

kadangi eksperimentai, bandomieji projektai ir bandymai turi būti vykdomi vadovaujantis tarptautiniu mastu pripažintais etikos standartais;

Būtinybė remti skaitmeninimą besivystančiose šalyse

| 1. | palankiai vertina Komisijos skaitmeninimo vystymosi labui strategiją tokiu mastu, kokiu pagal ją skaitmeninės technologijos integruojamos į ES vystymosi politiką, kuria turėtų būti siekiama prisidėti prie DVT pasiekimo; primygtinai pakartoja, kad svarbu stiprinti skaitmeninimą, sutelktą į DVT; primena, kad skaitmeninė revoliucija lemia visuomenei visą grupę naujų problemų, suteikdama tiek pavojų, tiek galimybių; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pakartoja, kokiu milžinišku potencialu pasižymi skaitmeninė technologija ir paslaugos siekiant DVT, jeigu imamasi veiksmų, kuriais sprendžiamos technologijų keliamos ardančio poveikio problemos, kaip antai darbo automatizavimas, darantis poveikį užimtumui, skaitmeninė atskirtis ir nelygybė, kibernetinis saugumas, duomenų privatumas ir reglamentavimo klausimai; primena, kad bet kuri skaitmeninė strategija turi visiškai atitikti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir ja turi būti prisidedama prie darbotvarkės įgyvendinimo, ypač 4-ojo DVT dėl kokybiško ugdymo, 5-ojo DVT dėl lyčių lygybės užtikrinimo ir visų moterų ir mergaičių įgalinimo, 8-jojo DVT dėl deramo darbo ir ekonomikos augimo ir 9-ojo DVT dėl pramonės, inovacijų ir infrastruktūros; primena, kad, norint iki 2030 m. pasiekti DVT, reikalinga sustiprinta pasaulinio, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų partnerystė tarp vyriausybės, mokslo, ekonomikos ir pilietinės visuomenės subjektų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad, nepaisant išaugusios interneto skvarbos, daug besivystančių šalių ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių atsilieka naudos iš skaitmeninimo gavimo aspektu, daug žmonių vis dar negali naudotis IRT ir esama didelių skirtumų tiek tarp šalių, tiek tarp miesto ir kaimo vietovių; primena, kad skaitmeninė technologija ir toliau yra priemonė, o ne tikslas, ir mano, kad, atsižvelgiant į finansinius suvaržymus, pirmenybė turėtų būti teikiama veiksmingiausioms DVT pasiekimo priemonėms, taip pat kad kai kuriose šalyse, nors skaitmeninimas ir galėtų būti naudingas, vis dar būtina užtikrinti pagrindinių žmogaus poreikių patenkinimą, visų pirmą galimybes gauti maisto, energijos, vandens ir sanitarijos, švietimo ir sveikatos apsaugos paslaugų, kaip pabrėžiama JT 2017 m. ataskaitoje dėl DVT; vis dėlto mano, kad būtina sudaryti skaitmeninės plėtros sąlygas infrastruktūros kūrimo etapu, net jei įgyvendinimas bus vykdomas tolesniu etapu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad bet kuri skaitmeninės prekybos strategija turi visiškai atitikti politikos suderinamumo vystymosi labui principą, nes tai būtina siekiant įgyvendinti DVT; pabrėžia, kad prieiga prie interneto junglumo ir skaitmeninio mokėjimo metodų, kurie yra patikimi ir atitinka tarptautinius standartus, kartu taikant teisės aktus, ginančius internetinių prekių ir paslaugų vartotojus, intelektinės nuosavybės teises, taikant asmens duomenų apsaugos taisykles, taip pat mokesčių ir muitų įstatymus, tinkamus elektroninei prekybai, yra itin svarbūs aspektai siekiant sudaryti sąlygas skaitmeninei prekybai, darniam vystymuisi ir integraciniam ekonomikos augimui; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia prekybos lengvinimo susitarimo galimybes remti skaitmenines iniciatyvas besivystančiose šalyse siekiant palengvinti tarpvalstybinę prekybą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina parengti humanitarinės pagalbos techninės inovacijos veiksmų planą siekiant užtikrinti suderinimą su teisiniais ir etikos principais, nustatytais tokiuose dokumentuose kaip naujajame Europos konsensuse dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“ ir „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad visiems humanitarinės inovacijos aspektams turėtų būti taikomas vertinimas ir stebėsena, įskaitant inovacijų proceso pirminio ir antrinio poveikių vertinimą; pabrėžia, kad etikos aspektų vertinimas ir rizikos analizė turėtų būti atlikti prieš pradedant vykdyti humanitarinės inovacijos ir skaitmeninimo projektus ir, prireikus, turėtų būti įtraukti išorės arba trečiosios šalies ekspertai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina vykdant ES išorės veiksmus įgyvendinti principus, įtvirtintus Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje, tuo tikslu teikiant paramą ES partnerių reglamentavimo sistemoms; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina skirti pakankamą finansavimą pagal daugiametę finansinę programą (DFP) 2021–2027 metams, siekiant įtraukti skaitmenines technologijas į visus vystymosi politikos aspektus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad skaitmeninės technologijos diegimas besivystančiose šalyse dažnai yra spartesnis, negu valstybės institucijų, teisinio reglamentavimo ir kitų mechanizmų, galinčių padėti valdyti kylančius naujus uždavinius, visų pirma susijusius su kibernetiniu saugumu, kūrimas; pabrėžia, kad svarbu stiprinti bendradarbiavimą tarp mokslininkų tyrėjų ir racionalizatorių tarpregioniniu lygmeniu, skatinant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą, kuria skatinama mokslinė pažanga ir praktinių technologijos žinių perdavimas; ragina pasibaigus Kotonu susitarimo terminui kitame susitarime aiškiai pabrėžti skaitmeninimą kaip priemonę skatinti integracinį ir darnų vystymąsi, kaip numatyta pagal derybų gaires; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina toliau vykdyti jungtinius bendradarbiavimo skaitmeninės infrastruktūros srityje veiksmus, nes tai gali tapti viena iš svarbiausių veiklos sričių plėtojant ES partnerystes su regioninėmis organizacijomis, visų pirma Afrikos Sąjunga; pažymi, kokia svarbi yra techninė pagalba ir ekspertinių žinių perdavimas institucijoms, kurios plėtoja skaitmeninę politiką nacionaliniu, regioniniu ir žemyno lygmenimis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina įtraukti skaitmeninimą į valstybių narių nacionalines vystymosi strategijas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina tarptautinę bendruomenę dėti labiau suderintas ir kompleksines visus sektorius apimančias pastangas, įskaitant nevalstybinius subjektus, kaip antai pilietinės visuomenės atstovus, trečiąjį sektorių, privačias bendroves ir akademinės bendruomenės narius, siekiant užtikrinti, kad pereinant prie labiau skaitmeninės ekonomikos niekas nebūtų paliktas nuošalyje ir prisidedama prie JT Darnaus vystymosi darbotvarkės įgyvendinimo, užtikrinant prieigą prie skaitmeninių technologijų ir paslaugų visiems ekonomikos subjektams ir piliečiams bei vengiant skirtingų požiūrių pertekliaus, kuris lemtų teisės aktų nesuderinamumą, dubliavimą arba spragas; ragina gerinti ES, valstybių narių ir kitų svarbių subjektų politinį susikalbėjimą siekiant didinti koordinavimą, papildomumą ir sąveikų kūrimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad technologija, dirbtinis intelektas ir automatizacija jau pakeičia tam tikrus nekvalifikuotus ir vidutinės kvalifikacijos reikalaujančius darbus; ragina Komisiją skatinti į DVT sutelktą skaitmeninimą ir pabrėžia, kad valstybės finansuojamos minimalios socialinės apsaugos priemonės yra itin svarbios siekiant spręsti tam tikro naujų technologijų griaunamojo poveikio problemas, kad būtų galima įveikti pasaulio darbo rinkų ir tarptautinio darbo pasidalijimo pokyčius, nuo kurių visų pirma nukenčia žemos kvalifikacijos darbuotojai besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina privatųjį sektorių technologijomis ir inovacijomis, praktine patirtimi, investavimu, rizikos valdymu, darnaus verslo modeliais ir augimu, kurie turėtų apimti ir atliekų prevenciją, mažinimą, atkūrimą ir žaliavų antrinį perdirbimą ir panaudojimą pakartotinai, atsakingai prisidėti prie skaitmeninimo vystymosi labui strategijos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apgailestauja, kad mažiau kaip pusė besivystančių šalių yra priėmę duomenų apsaugos įstatymus, ir ragina ES teikti techninę pagalbą atitinkamoms institucijoms rengiant tokius įstatymus, visų pirma remiantis savo patirtimi ir savo teisės aktais, kurie yra pripažinti tarptautiniu mastu kaip atitinkamas modelis; pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į sąnaudas, kurios gali būti susijusios su tokių teisės aktų standartizavimu, visų pirma MVĮ sąnaudas; pabrėžia, kad dėl skaitmeninės technologijos tarpvalstybinio pobūdžio duomenų apsaugos teisės aktai neturėtų pernelyg skirtis, nes tai gali lemti nesuderinamumą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina visus suinteresuotuosius subjektus rinkti, tvarkyti, analizuoti ir skleisti duomenis ir statistiką vietos, regioniniu, nacionaliniu ir pasauliniu lygmenimis siekiant užtikrinti aukštą duomenų apsaugos lygį, vadovaujantis atitinkamais tarptautiniais standartais ir priemonėmis, kad būtų siekiama Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tikslų; pažymi, kad tinkamu laiku ir kruopščiai renkant duomenis galima užtikrinti tinkamą stebėseną įgyvendinimo metu, pritaikant politikos ir intervencijos priemones pagal poreikį, taip pat įvertinti pasiektus rezultatus ir jų poveikį; vis dėlto primena, kad, nors dėl „duomenų revoliucijos“ galima lengviau, greičiau ir pigiau pateikti ir analizuoti duomenis iš daugelio įvairių šaltinių, dėl jos kyla ir didelių saugumo ir privatumo problemų; todėl pabrėžia, kad duomenų kaupimo inovacijos besivystančiose šalyse neturėtų pakeisti oficialios statistikos, o tik ją papildyti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smerkia kiekvienoje šalyje pasitaikančias nuolatines skaitmenines takoskyras, susijusias su lytimi, geografine padėtimi, amžiumi, pajamomis, etnine kilme ir sveikatos būkle arba negalia bei kitais diskriminacijos veiksniais; todėl pakartoja, kad plėtojant tarptautinį vystomąjį bendradarbiavimą turėtų būti siekiama didesnės pažangos ir asmenų, esančių nepalankioje arba pažeidžiamoje padėtyje, įtraukties, kartu skatinant atsakingą skaitmeninių priemonių naudojimą ir tinkamą informuotumą apie galimą riziką; ragina remti inovacijas, kurios pritaikytos prie vietos poreikių, ir perėjimą prie žiniomis grindžiamos ekonomikos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | todėl ragina dėti daugiau pastangų sprendžiant skaitmeninės atskirties problemas naudojantis švietimu ir mokymu pagrindinių skaitmeninių įgūdžių srityje, taip pat įgyvendinti iniciatyvas, kuriomis siekiama lengvinti tinkamą IRT naudojimą ir skaitmeninių priemonių naudojimą įgyvendinant dalyvaujamąsias metodikas, atsižvelgiant į amžių, asmeninę padėtį ir kvalifikaciją, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis ir neįgaliuosius; pažymi, kad tarptautinis vystomasis bendradarbiavimas galėtų remtis skaitmeninėmis technologijomis, kuriomis siekiama geresnės socialiai remtinų grupių integracijos, su sąlyga, kad jos gali naudotis skaitmeninėmis technologijomis; palankiai vertina iniciatyvas, pavyzdžiui, Afrikos kodavimo savaitę, kuriomis prisidedama prie Afrikos jaunosios kartos įgalėjimo skatinant skaitmeninį raštingumą; pabrėžia, koks svarbus e. mokymasis ir nuotolinis mokymasis, jei norima pasiekti atokius regionus ir visų amžiaus grupių asmenis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina į besivystančių šalių visų išsilavinimo lygių mokyklų, nuo pradinės mokyklos iki universiteto, mokymo programas įtraukti skaitmeninio raštingumo pamokas, kad būtų suteikta įgūdžių, reikalingų siekiant pagerinti galimybes gauti informaciją; vis dėlto mano, kad IRT priemonės ir naujos technologijos neturėtų pakeisti tikrų mokytojų ir mokyklų, bet turėtų būti naudojamos kaip priemonės, padedančios gauti švietimo paslaugas ir gerinti jo kokybę; pabrėžia, kad naujos technologijos yra svarbiausia priemonė siekiant skleisti žinias, mokyti mokytojus ir valdyti įstaigas; taip pat pakartoja, kad reikalingi sustiprinti vietos mokymo centrai (įskaitant programavimo mokyklas), kad būtų galima mokyti programinės įrangos kūrėjus ir skatinti kurti skaitmeninius sprendimus ir taikomąsias programas, atitinkančius vietos poreikius ir aplinkybes; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad, siekiant panaikinti skaitmeninę takoskyrą, būtina sukurti prieinamą infrastruktūrą, ypač kaimo ir atokiuose regionuose, kuri būtų tinkama, turint mintyje aukštos kokybės aprėptį, taip pat būtų įperkama, patikima ir saugi; pažymi, kad pagrindinės priežastys, dėl kurių trukdomas junglumas, yra skurdas ir pagrindinių paslaugų nebuvimas, taip pat nepakankamai išvystyti antžeminiai tinklai, įgalinančios viešosios politikos ir reglamentavimo sistemos trūkumas, skaitmeniniams produktams ir paslaugoms taikomi dideli mokesčiai, maža konkurencija rinkoje ir energetikos tinklo nebuvimas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reiškia susirūpinimą dėl technologinės priklausomybės nuo nedidelio operatorių skaičiaus, visų pirma nuo GAFA („Google“, „Apple“, „Facebook“ ir „Amazon“), ir ragina plėtoti alternatyvas siekiant skatinti konkurenciją; pažymi, kad šio tikslo būtų galima siekti plėtojant ES ir Afrikos partnerystę; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena, kad besivystančios šalys toli gražu nėra apsaugotos nuo kibernetinių išpuolių, ir pabrėžia ekonominio, politinio ir demokratinio stabilumo ardymo riziką, jei neužtikrinamas skaitmeninis saugumas; ragina visus skaitmeniniu būdu susieto pasaulio suinteresuotuosius subjektus aktyviai prisiimti atsakomybę ir patvirtinti praktines priemones, kuriomis siekiama skatinti didesnį informuotumą apie kibernetinį saugumą ir su juo susijusias praktines žinias; todėl pabrėžia, kaip svarbu plėtoti žmogiškąjį kapitalą visais lygmenimis, siekiant sumažinti grėsmes kibernetiniam saugumui plėtojant mokymą, švietimą ir didesnį informuotumą, taip pat nustatyti tinkamas baudžiamosios teisės ir tarpvalstybines sistemas, kad būtų galima kovoti su kibernetiniu nusikalstamumu, be to, aktyviai dalyvauti tarptautiniuose forumuose, pavyzdžiui, EBPO pasauliniame forume skaitmeninio saugumo klausimais; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena skaitmeninimo galimybes mažinant socialinės įtraukties skirtumus, gerinant prieigą prie informacijos ir mažinant ekonominę marginalizaciją periferinėse vietovėse; |
| --- | --- |

23.

Skaitmeninimas – darnaus vystymosi priemonė

| 24. | palankiai vertina ES išorės investicijų planą, kuriuo skatinamas investavimas į novatoriškus skaitmeninius sprendimus vietiniams poreikiams, finansinė įtrauktis ir deramo darbo vietų kūrimas; pažymi, kad skaitmeninimas yra svarbi investavimo galimybė ir kad todėl dotacijų ir paskolų derinimas, bendradarbiaujant Europos ir tarptautinėms finansų institucijoms bei privačiajam sektoriui, būtų svarbus finansinių išteklių svertas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją imtis naujų iniciatyvų, kurios būtų tikslingai nukreiptos į skaitmeninės infrastruktūros vystymą, e. valdžios ir skaitmeninių įgūdžių skatinimą, skaitmeninės ekonomikos stiprinimą ir į DVT sutelktų startuolių ekosistemų skatinimą, įskaitant labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) finansavimo galimybes, siekiant sudaryti sąlygas skaitmeninei jų sąveikai su tarptautinėmis įmonėmis ir patekimui į pasaulines vertės grandines; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją toliau integruoti skaitmenines technologijas ir paslaugas į ES vystymosi politiką, kaip išdėstyta, inter alia, skaitmeninimo vystymosi labui darbotvarkėje; pabrėžia, kad reikia skatinti skaitmeninių technologijų naudojimą konkrečiose srityse, įskaitant e. vyriausybę, žemės ūkį, švietimą, vandentvarką, sveikatos apsaugą ir energetiką; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją padidinti investicijas į skaitmeninę infrastruktūrą besivystančiose šalyse siekiant panaikinti reikšmingą skaitmeninę takoskyrą, šiuo tikslu taikant vystymosi aspektu veiksmingus ir principais grindžiamus būdus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena, kad labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės besivystančiose šalyse sudaro didesniąją verslo dalį ir jose įdarbinta didžioji dalis gamybos ir paslaugų sektoriaus darbuotojų; primena, kad gerai reguliuojamos tarpvalstybinės e. prekybos palengvinimas gali turėti tiesioginį poveikį gyvenimo sąlygų gerinimui, aukštesnio gyvenimo lygio užtikrinimui ir užimtumo bei ekonominės plėtros skatinimui; pakartoja, kad šios pastangos galėtų turėti įtakos lyčių lygybei, nes daugelio šių įmonių savininkės ir valdytojos yra moterys; pabrėžia, kad reikia mažinti teisines, administracines ir socialines verslumo kliūtis, visų pirma moterų atžvilgiu; ragina, kad skaitmeninimas būtų naudojamas taip pat siekiant skatinti verslumo ugdymą ir verslumo įgūdžių stiprinimą besivystančiose šalyse, kartu sukuriant palankią aplinką startuoliams ir novatoriškoms bendrovėms; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad reikia sustabdyti prekybą naudingosiomis iškasenomis, kurių naudojimas susijęs su ginkluotų konfliktų finansavimu arba prievartiniu darbu; primena, kad koltanas yra pagrindinė žaliava daugelio elektroninių prietaisų atveju (pvz., išmaniųjų telefonų) ir kad pilietinis karas, apėmęs Afrikos Didžiųjų ežerų regioną, visų pirma Kongo Demokratinėje Respublikoje, kilo dėl koltano naudojimo ir gavybos bei neteisėtos prekybos šia žaliava ir lėmė daugiau kaip aštuonis milijonus mirties atvejų; ragina sustabdyti vaikų išnaudojimą koltano kasyklose ir nelegalią prekybą koltanu, kad būtų sudarytos sąlygos, kuriomis ši žaliava gaunama ir teikiama rinkai priimtinu būdu, kuris taip pat naudingas ir vietos gyventojams; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad žemės ūkiui, kuris yra didžiausias Afrikos ekonomikos sektorius, skaitmeninės technologijos gali teikti naudos; pabrėžia, kad skaitmeninės platformos besivystančiose šalyse gali būti naudojamos siekiant informuoti ūkininkus apie rinkos kainas ir suvesti juos su potencialiais pirkėjais, taip pat teikti praktinę informaciją apie auginimo metodus ir rinkos tendencijas, informaciją apie orus ir perspėjimus bei patarimus apie augalų ir gyvūnų ligas; tačiau, atsižvelgiant į tai, kad kai kuriais atvejais žemės ūkis tampa vis labiau žinioms imlus ir grindžiamas aukštosiomis technologijomis, pabrėžia, kad skaitmeninis žemės ūkis besivystančiose šalyse taip pat gali daryti didelį socialinį ir ekologinį trikdomąjį poveikį, nes galimybė naudotis naujausia technologija gali būti ribota ir taikoma tik eksporto rinkoje veikiantiems dideliems ir industrializuotiems, prekines kultūras auginantiems ūkiams, o dėl ribotų žinių ir įgūdžių smulkaus masto ūkininkavimas besivystančiose šalyse galėtų būti toliau marginalizuojamas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pakartoja, kad ES finansavimas, teikiamas žemės ūkiui besivystančiose šalyse, turi derėti su Darbotvarkės iki 2030 m. pokyčius skatinančiu pobūdžiu ir Paryžiaus klimato susitarimu, taip pat atitinkamai su Tarptautiniu vystymuisi skirtu žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinimu (angl. IAASTD) ir JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais rekomendacijomis; pabrėžia, jog tai reiškia, kad reikia pripažinti žemės ūkio daugiafunkciškumą ir skubiai pereiti nuo vienos rūšies kultūrinių augalų auginimo, pagrįsto gausiu cheminių trąšų naudojimu, prie įvairiapusiško ir tvaraus žemės ūkio, grindžiamo agroekologiniais ūkininkavimo metodais, sustiprinant vietos maisto gamybos sistemas ir smulkaus masto ūkininkavimą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad IRT priemonės gali būti naudojamos siekiant skleisti informaciją, kuri gali būti gyvybiškai svarbi gaivalinių ir technologinių nelaimių ir ekstremaliųjų situacijų atvejais, taip pat nestabiliose ir konfliktų paveiktose srityse; pabrėžia, kad skaitmeninės technologijos mažas pajamas gaunančioms ir kitoms pažeidžiamoms bendruomenėms gali sudaryti sąlygas gauti kokybiškas pagrindines paslaugas (pvz., sveikatos apsaugos, švietimo, vandens ir elektros energijos), taip pat humanitarinę pagalbą ir kitas viešąsias ir privačiąsias paslaugas; pabrėžia, kaip svarbu kovoti su internete skleidžiama dezinformacija (melagingomis naujienomis), ir pažymi, kad reikalingos konkrečios programos, pagal kurias daugiausia dėmesio skiriama gebėjimui naudotis žiniasklaidos priemonėmis, nes tai yra priemonė šioms problemoms spręsti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad technologinės inovacijos humanitarinės pagalbos srityje yra prioritetas, ypač priverstinio gyventojų perkėlimo atvejais, siekiant darnių sprendimų, kurie žmonių gyvenimui suteiktų stabilumo ir orumo, ir gali supaprastinti humanitarinės pagalbos ir vystymosi tarpusavio sąsają; palankiai vertina pasaulines iniciatyvas, kuriomis siekiama supaprastinti humanitarines inovacijas, t. y. visuotinį humanitarinės pagalbos srities inovacijų aljansą (GAHI), humanitarinės pagalbos srities inovacijų fondo iniciatyvą (HIF) ir JT iniciatyvą „Global Pulse“, ir ragina ES propaguoti atviruosius duomenis ir tvirtai remti pasaulines programinės įrangos kūrėjų ir projektuotojų bendruomenes, kuriančias praktinę atvirą technologiją, skirtą tarptautinėms vystymosi ir humanitarinėms problemoms spręsti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad skaitmeninės technologijos, pavyzdžiui, SMS ir mobiliųjų telefonų taikomosios programėlės, suteikia naujų priemonių platinti svarbią informaciją, kuria galėtų pasinaudoti skurstantys ir izoliuoti asmenys bei neįgalieji; atkreipia dėmesį į mobiliųjų telefonų technologijos potencialą ir galimus jos privalumus, įskaitant mažesnes prieigos kainas didėjant tinklo aprėpčiai, patogumą vartotojui ir krintančias skambučių ir žinučių kainas; tačiau taip pat primena, kad mobilieji telefonai kelia su sveikata ir aplinka susijusius pavojus, visų pirma todėl, kad dėl jų vykdoma mineralinių išteklių gavyba ir didėja elektroninės ir elektros įrangos atliekų lygis; pabrėžia, kad skaitmeninimas suteikia galimybių arba paskatinti demokratiją, arba jai pakenkti, ir ragina ES tinkamai apsvarstyti šias grėsmes, siekiant kontroliuoti netinkamą skaitmeninių technologijų naudojimą, kai skatinamas technologinių inovacijų naudojimas paramos vystymuisi srityje, ir propaguoti interneto valdymą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kaip svarbu sukurti tvarią ekosistemą, skirtą skaitmeninei ekonomikai, kad būtų galima sumažinti ekologinį poveikį, susijusį su skaitmeninimu, plėtojant veiksmingą išteklių naudojimą tiek skaitmeniniame, tiek energetikos sektoriuje, visų pirma teikiant pirmenybę žiedinei ekonomikai; ragina, kad pagal Išorės investicijų planą būtų remiama gamintojų atsakomybė, konkrečiai remiant MVĮ, kurios plėtoja pakartotino naudojimo, remonto ir atnaujinimo veiklą ir integruoja į savo verslo veiklą grąžinimo sistemas, siekiant pašalinti pavojingus komponentus, naudojamus elektros ir elektroninėje įrangoje; ragina didinti vartotojų informuotumą apie elektroninių įtaisų poveikį aplinkai ir veiksmingai laikytis verslo atsakomybės principo gaminant elektros ir elektroninę įrangą; taip pat pabrėžia, kad reikia remti elektros ir elektroninės įrangos atliekų statistiką ir nacionalinę elektros ir elektroninės įrangos atliekų politiką besivystančiose šalyse, siekiant padėti kuo labiau sumažinti elektros ir elektroninės įrangos atliekų gamybą, užkirsti kelią neteisėtam jų išmetimui ir netinkamam tvarkymui, skatinti perdirbimą, taip pat kurti vietas atnaujinimo ir atliekų perdirbimo sektoriuje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pripažįsta, kad skaitmeninės technologijos suteikia energetikos sektoriui novatoriškų priemonių, padedančių optimaliai naudoti išteklius; tačiau primena, kad skaitmeninės technologijos daro didelį ekologinį poveikį, nes joms naudojami energijos ištekliai (dėl skaitmeninių technologijų išmetamo CO2 kiekis apytikriais apskaičiavimais sudaro 2–5 proc. viso išmetamo jo kiekio) ir metalai (pavyzdžiui, sidabras, kobaltas, varis ir tantalas), todėl kyla abejonių dėl šių technologijų ilgalaikio tvarumo; dar kartą patvirtina, kad, siekiant kovoti su klimato kaita, reikia keisti gamybos ir vartojimo modelius; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pripažįsta galimą skaitmeninės technologijos vaidmenį skatinant demokratiją ir piliečių dalyvavimą priimant sprendimus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad svarbu kurti ir įgyvendinti valstybės valdomas skaitmenines informacijos platformas, dėl kurių padidėtų galimybės plačiajai visuomenei pačiai gauti informacijos apie savo teises ir paslaugas, kurias valstybė teikia savo piliečiams; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad dėl e. valdžios taikomųjų programų viešąsias paslaugas galima gauti greičiau ir pigiau, pagerėja suderinamumas ir piliečių pasitenkinimas, sudaromos sąlygos pilietinės visuomenės raiškai ir veiklai, didėja skaidrumas, taigi prisidedama prie demokratizacijos skatinimo ir kovos su korupcija; pažymi, kad technologijų ir skaitmeninimo vaidmuo yra svarbus veiksmingai fiskalinei politikai ir valdymui, veiksmingam didesnių vidaus išteklių sutelkimui ir padeda kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu; atkakliai tvirtina, kad būtina sukurti saugius skaitmeninius identifikatorius, siekiant nustatyti žmonių, kuriems reikia tam tikrų pagrindinių paslaugų, skaičių; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina pasinaudoti skaitmeninės technologijos teikiamomis galimybėmis, kaip priemone, padėsiančia pagerinti vaikų registraciją gimimų, mirčių ir santuokų registruose; pabrėžia, kad, Jungtinių Tautų vaikų fondo (UNICEF) vertinimu, vien Užsachario Afrikoje 95 mln. vaikų gimimas lieka neįregistruotas (7) ir todėl šie vaikai neturi gimimo liudijimo, taip pat kad dėl šio fakto atitinkamiems vaikams užkertamas kelias būti teisiškai pripažintiems, taigi jų kaip visuomenės narių buvimas būna neregistruotas nuo gimimo iki suaugusio asmens amžiaus, o tai iškraipo valstybių statistinius duomenis ir dėl to esama pasekmių vertinant gyventojų poreikius, visų pirma susijusius su galimybe naudotis švietimo arba sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pripažįsta itin svarbų vaidmenį, kurį atlieka skaitmeninė technologija valdant sveikatos priežiūros paslaugas, skubų reagavimą į epidemijas, visuomenės sveikatos kampanijų sklaidą, visuomenės galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas, taip pat vykdant sveikatos priežiūros darbuotojų mokymą, teikiant paramą ir skatinant pagrindinius mokslinius tyrimus ir plėtojant informavimą apie sveikatos priežiūros ir e. sveikatos paslaugas; todėl ragina politikos formuotojus sukurti tinkamą politiką ir reglamentavimo sistemas, siekiant padidinti e. sveikatos projektų skaičių; prašo Komisijos skirti būtinus finansinius išteklius šiuo klausimu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palankiai vertina internetinę programą „DEVCO Academy“, kuria sudaromos galimybės mokyti asmenis iš šalių ES partnerių internetu; ragina toliau plėtoti mokymo programas vietos lyderiams ir nustatyti procedūras, pagal kurias būtų taikomos ES subsidijos, kad minėtos partnerės galėtų susidaryti aiškesnį lūkesčių, tikslų ir sąlygų vaizdą ir tokiu būdu padidinti tikimybę, kad jų projektai bus priimti; pabrėžia, kad tokios iniciatyvos, jei jos lengvai prieinamos, veiksmingos ir aktualios, turėtų teigiamą poveikį paramos įsisavinimui ir ES įvaizdžiui tarp jos partnerių; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos išorės veiksmų tarnybai. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  OL C 210, 2017 6 30, p. 1.

(2)  OL C 369, 2018 10 11, p. 22.

(3)  OL C 399, 2017 11 24, p. 106.

(4)  Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) ir Interpolo tyrimas „Nusikaltimų aplinkai suklestėjimas. Auganti grėsmė gamtos ištekliams, taikai, vystymuisi ir saugumui“, 2016 m.

(5)  UNCTAD, „Pietų šalių skaitmeninis bendradarbiavimas dėl industrializacijos. Regioninės integracijos darbotvarkė“ (angl. „South-South Digital Cooperation for Industrialisation:A Regional Integration Agenda“), (2017 m.).

(6)  JT Generalinė Asamblėja, GA/RES/70/125.

(7)  https://www.unicef.org/reports/state-worlds-children-2016

---

2018 m. lapkričio 14 d., trečiadienis

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/36

---

P8_TA(2018)0451

Ginklų eksportas: bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP įgyvendinimas

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija „Ginklų eksportas. Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP įgyvendinimas“ (2018/2157(INI))

(2020/C 363/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į principus, įtvirtintus Europos Sąjungos (ES) sutarties 21 straipsnyje, visų pirma demokratijos ir teisinės valstybės propagavimo, taikos saugojimo, konfliktų prevencijos ir tarptautinio saugumo stiprinimo principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į principus, įtvirtintus Europos Sąjungos (ES) sutarties 21 straipsnyje, visų pirma demokratijos ir teisinės valstybės propagavimo, taikos saugojimo, konfliktų prevencijos ir tarptautinio saugumo stiprinimo principus,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP, nustatančią bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (1) (toliau – Bendroji pozicija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP, nustatančią bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (1) (toliau – Bendroji pozicija),

| — | atsižvelgdamas į 19-ąją metinę ataskaitą (2), parengtą vadovaujantis Bendrosios pozicijos 8 straipsnio 2 dalimi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 19-ąją metinę ataskaitą (2), parengtą vadovaujantis Bendrosios pozicijos 8 straipsnio 2 dalimi,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 22 d. Tarybos sprendimą 2018/101/BUSP dėl veiksmingos ginklų eksporto kontrolės skatinimo (3) ir 2017 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2017/915/BUSP dėl Sąjungos informavimo veiklos remiant Sutarties dėl prekybos ginklais (SPG) įgyvendinimą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 22 d. Tarybos sprendimą 2018/101/BUSP dėl veiksmingos ginklų eksporto kontrolės skatinimo (3) ir 2017 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2017/915/BUSP dėl Sąjungos informavimo veiklos remiant Sutarties dėl prekybos ginklais (SPG) įgyvendinimą (4),

| — | atsižvelgdamas į atnaujintą Europos Sąjungos bendrąjį karinės įrangos sąrašą, kurį 2018 m. vasario 26 d. patvirtino Taryba (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atnaujintą Europos Sąjungos bendrąjį karinės įrangos sąrašą, kurį 2018 m. vasario 26 d. patvirtino Taryba (5),

| — | atsižvelgdamas į Bendrosios pozicijos, nustatančios bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę, naudojimo vadovą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrosios pozicijos, nustatančios bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę, naudojimo vadovą,

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. gegužės 12 d. Vasenaro susitarimą dėl įprastinės ginkluotės ir dvejopo naudojimo prekių ir technologijų eksporto kontrolės ir į 2017 m. gruodžio mėn. atnaujintus šių prekių, technologijų ir šaudmenų sąrašus (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. gegužės 12 d. Vasenaro susitarimą dėl įprastinės ginkluotės ir dvejopo naudojimo prekių ir technologijų eksporto kontrolės ir į 2017 m. gruodžio mėn. atnaujintus šių prekių, technologijų ir šaudmenų sąrašus (6),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, ypač į šio veiksmų plano 11 rezultato e papunktį, taip pat į 2015 m. liepos 20 d. priimtą 2015–2019 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, ypač į jo 21 tikslo d papunktį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, ypač į šio veiksmų plano 11 rezultato e papunktį, taip pat į 2015 m. liepos 20 d. priimtą 2015–2019 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, ypač į jo 21 tikslo d papunktį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 2 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Sutartį dėl prekybos ginklais (SPG) (7), kuri įsigaliojo 2014 m. gruodžio 24 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 2 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Sutartį dėl prekybos ginklais (SPG) (7), kuri įsigaliojo 2014 m. gruodžio 24 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 5 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 428/2009, nustatantį Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą (9), iš dalies pakeistą 2014 m. balandžio 16 d. Reglamentu (ES) Nr. 599/2014, ir atsižvelgdamas į dvejopo naudojimo prekių sąrašą, nustatytą jo I priede (toliau – Dvejopo naudojimo prekių reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 5 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 428/2009, nustatantį Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą (9), iš dalies pakeistą 2014 m. balandžio 16 d. Reglamentu (ES) Nr. 599/2014, ir atsižvelgdamas į dvejopo naudojimo prekių sąrašą, nustatytą jo I priede (toliau – Dvejopo naudojimo prekių reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, visų pirma 16-tą tikslą skatinti teisingas, taikias ir įtraukias visuomenes siekiant darnaus vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, visų pirma 16-tą tikslą skatinti teisingas, taikias ir įtraukias visuomenes siekiant darnaus vystymosi,

| — | atsižvelgdamas į JT nusiginklavimo darbotvarkę „Mūsų bendros ateities užtikrinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT nusiginklavimo darbotvarkę „Mūsų bendros ateities užtikrinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/2134, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/2134, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (10),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro ataskaitą Žmogaus teisių tarybai dėl ginklų perdavimo poveikio žmogaus teisėms (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro ataskaitą Žmogaus teisių tarybai dėl ginklų perdavimo poveikio žmogaus teisėms (11),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas šiuo klausimu, ypač į 2017 m. rugsėjo 13 d. (12) ir 2015 m. gruodžio 17 d. (13) rezoliucijas dėl Bendrosios pozicijos įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas šiuo klausimu, ypač į 2017 m. rugsėjo 13 d. (12) ir 2015 m. gruodžio 17 d. (13) rezoliucijas dėl Bendrosios pozicijos įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos gynybos pramonės plėtros programa ES gynybos pramonės konkurencingumui ir inovaciniam pajėgumui remti (COM(2017)0294), ir pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas (COM(2018)0476), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos gynybos pramonės plėtros programa ES gynybos pramonės konkurencingumui ir inovaciniam pajėgumui remti (COM(2017)0294), ir pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas (COM(2018)0476),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 25 d. (14), 2017 m. birželio 15 d. (15) ir 2017 m. lapkričio 30 d. (16) rezoliucijas dėl humanitarinės padėties Jemene, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 25 d. (14), 2017 m. birželio 15 d. (15) ir 2017 m. lapkričio 30 d. (16) rezoliucijas dėl humanitarinės padėties Jemene,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 27 d. rezoliuciją dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 27 d. rezoliuciją dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo (17),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 17 d. Žmogaus teisių tarybos ataskaitą žmogaus teisių padėties Jemene klausimais, įskaitant nuo 2014 m. rugsėjo mėn. fiksuojamus pažeidimus ir smurto atvejus (A/HRC/39/43), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 17 d. Žmogaus teisių tarybos ataskaitą žmogaus teisių padėties Jemene klausimais, įskaitant nuo 2014 m. rugsėjo mėn. fiksuojamus pažeidimus ir smurto atvejus (A/HRC/39/43),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0335/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0335/2018),

| A. | kadangi Jungtinių Tautų chartijos 51 straipsnyje nustatyta prigimtinė teisė į individualią ar kolektyvinę savigyną; |
| --- | --- |

A.

kadangi Jungtinių Tautų chartijos 51 straipsnyje nustatyta prigimtinė teisė į individualią ar kolektyvinę savigyną;

| B. | kadangi ginklų eksportas ir jų perdavimas daro neabejotiną poveikį žmogaus teisėms ir žmonių saugumui, socialiniam ir ekonominiam vystymuisi bei demokratijai; kadangi ginklų eksportas taip pat prisideda prie aplinkybių, kurios verčia žmones bėgti iš savo šalies; kadangi tai yra rimtos priežastys sukurti griežtą, skaidrią, veiksmingą ir bendrai pripažintą bei apibrėžtą ginklų kontrolės sistemą; |
| --- | --- |

B.

kadangi ginklų eksportas ir jų perdavimas daro neabejotiną poveikį žmogaus teisėms ir žmonių saugumui, socialiniam ir ekonominiam vystymuisi bei demokratijai; kadangi ginklų eksportas taip pat prisideda prie aplinkybių, kurios verčia žmones bėgti iš savo šalies; kadangi tai yra rimtos priežastys sukurti griežtą, skaidrią, veiksmingą ir bendrai pripažintą bei apibrėžtą ginklų kontrolės sistemą;

| C. | kadangi Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP yra teisiškai privalomas pagrindas, kuriuo nustatomi aštuoni kriterijai; kadangi tais atvejais, kai šie kriterijai nėra tenkinami, turėtų būti atsisakoma išduoti eksporto licenciją (1–4 kriterijai) arba bent jau svarstoma galimybė jos neišduoti (5–8 kriterijai); kadangi sprendimas perduoti bet kokias karines technologijas ar įrangą arba atsisakyti ją perduoti ir toliau priimamas kiekvienos valstybės narės nacionaline nuožiūra pagal Bendrosios pozicijos 4 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

C.

kadangi Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP yra teisiškai privalomas pagrindas, kuriuo nustatomi aštuoni kriterijai; kadangi tais atvejais, kai šie kriterijai nėra tenkinami, turėtų būti atsisakoma išduoti eksporto licenciją (1–4 kriterijai) arba bent jau svarstoma galimybė jos neišduoti (5–8 kriterijai); kadangi sprendimas perduoti bet kokias karines technologijas ar įrangą arba atsisakyti ją perduoti ir toliau priimamas kiekvienos valstybės narės nacionaline nuožiūra pagal Bendrosios pozicijos 4 straipsnio 2 dalį;

| D. | kadangi iš naujausių duomenų (18) matyti, kad ginklų eksportas iš 28 ES valstybių narių 2013–2017 m. sudarė daugiau kaip 27 proc. viso pasaulinio eksporto ir dėl to ES būtų antras pagal dydį ginklų tiekėjas pasaulyje po JAV (34 proc.) ir prieš Rusiją (22 proc.); kadangi nuo tada, kai buvo pradėti rinkti ES duomenys, matyti, kad 2015 m. ir 2016 m. išduota istoriškai didžiausias skaičius licencijų ginklų eksportui, kurio bendra vertė 2015 m. siekė 195,95 mlrd. EUR, o 2016 m., remiantis naujausia Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupės (COARM) ataskaita, – 191,45 mlrd. EUR (19); kadangi, deja, 2015 m. ir 2016 m. skaičiai yra klaidinantys ir netikslūs, nes licencijų apimtis iš dalies labiau išreiškia ketinimą, o ne tikslią artimiausioje ateityje laukiamo faktinio eksporto skaitinę išraišką; |
| --- | --- |

D.

kadangi iš naujausių duomenų (18) matyti, kad ginklų eksportas iš 28 ES valstybių narių 2013–2017 m. sudarė daugiau kaip 27 proc. viso pasaulinio eksporto ir dėl to ES būtų antras pagal dydį ginklų tiekėjas pasaulyje po JAV (34 proc.) ir prieš Rusiją (22 proc.); kadangi nuo tada, kai buvo pradėti rinkti ES duomenys, matyti, kad 2015 m. ir 2016 m. išduota istoriškai didžiausias skaičius licencijų ginklų eksportui, kurio bendra vertė 2015 m. siekė 195,95 mlrd. EUR, o 2016 m., remiantis naujausia Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupės (COARM) ataskaita, – 191,45 mlrd. EUR (19); kadangi, deja, 2015 m. ir 2016 m. skaičiai yra klaidinantys ir netikslūs, nes licencijų apimtis iš dalies labiau išreiškia ketinimą, o ne tikslią artimiausioje ateityje laukiamo faktinio eksporto skaitinę išraišką;

| E. | kadangi COARM metinės ataskaitos kol kas yra vienintelė priemonė, kuria siekiama apžvelgti Bendrosios pozicijos įgyvendinimą; kadangi šios ataskaitos prisidėjo prie didesnio valstybių narių ginklų eksporto skaidrumo, o Naudojimo vadove labai padaugėjo gairių ir paaiškinimų; kadangi dėl Bendrosios pozicijos turima daugiau informacijos apie ginklų eksporto licencijų suteikimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi COARM metinės ataskaitos kol kas yra vienintelė priemonė, kuria siekiama apžvelgti Bendrosios pozicijos įgyvendinimą; kadangi šios ataskaitos prisidėjo prie didesnio valstybių narių ginklų eksporto skaidrumo, o Naudojimo vadove labai padaugėjo gairių ir paaiškinimų; kadangi dėl Bendrosios pozicijos turima daugiau informacijos apie ginklų eksporto licencijų suteikimą;

| F. | kadangi tiek pasaulinė, tiek regioninė saugumo padėtis, visų pirma padėtis Sąjungos pietinėje ir rytinėje kaimynystėje, radikaliai pasikeitė ir tai aiškiai rodo, kad reikia nedelsiant tobulinti informacijos, kuri naudojama vertinant riziką eksporto licencijų teikimo atvejais, rengimo metodus ir užtikrinti jų saugumą; |
| --- | --- |

F.

kadangi tiek pasaulinė, tiek regioninė saugumo padėtis, visų pirma padėtis Sąjungos pietinėje ir rytinėje kaimynystėje, radikaliai pasikeitė ir tai aiškiai rodo, kad reikia nedelsiant tobulinti informacijos, kuri naudojama vertinant riziką eksporto licencijų teikimo atvejais, rengimo metodus ir užtikrinti jų saugumą;

| G. | kadangi pagal Bendrosios pozicijos 3 straipsnį aštuoniais kriterijais nustatomi tik būtinieji standartai, nedarant poveikio valstybių narių teisei imtis bet kokių labiau ribojančių ginklų kontrolės priemonių; kadangi sprendimo suteikti ginklų eksporto licenciją ar jos nesuteikti priėmimo procesas priklauso tik valstybių narių kompetencijai; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal Bendrosios pozicijos 3 straipsnį aštuoniais kriterijais nustatomi tik būtinieji standartai, nedarant poveikio valstybių narių teisei imtis bet kokių labiau ribojančių ginklų kontrolės priemonių; kadangi sprendimo suteikti ginklų eksporto licenciją ar jos nesuteikti priėmimo procesas priklauso tik valstybių narių kompetencijai;

| H. | kadangi Tarybos Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupei (COARM) išsamius duomenis pateikia ne visos valstybės narės; kadangi dėl atskirose valstybėse narėse taikomų skirtingų duomenų rinkimo ir pateikimo procedūrų ir skirtingo aštuonių kriterijų aiškinimo gaunami neišsamūs ir nevienodi duomenų rinkiniai, o ginklų eksporto praktika labai skiriasi; pabrėžia, kad keičiantis informacija būtina laikytis kiekvienos šalies nacionalinių įstatymų ir administracinių procedūrų; |
| --- | --- |

H.

kadangi Tarybos Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupei (COARM) išsamius duomenis pateikia ne visos valstybės narės; kadangi dėl atskirose valstybėse narėse taikomų skirtingų duomenų rinkimo ir pateikimo procedūrų ir skirtingo aštuonių kriterijų aiškinimo gaunami neišsamūs ir nevienodi duomenų rinkiniai, o ginklų eksporto praktika labai skiriasi; pabrėžia, kad keičiantis informacija būtina laikytis kiekvienos šalies nacionalinių įstatymų ir administracinių procedūrų;

| I. | kadangi šiuo metu nėra mechanizmo, pagal kurį būtų galima atlikti standartizuotą ir nepriklausomą atitikties aštuoniems Bendrosios pozicijos kriterijams tikrinimą ir teikti šios atitikties ataskaitas; |
| --- | --- |

I.

kadangi šiuo metu nėra mechanizmo, pagal kurį būtų galima atlikti standartizuotą ir nepriklausomą atitikties aštuoniems Bendrosios pozicijos kriterijams tikrinimą ir teikti šios atitikties ataskaitas;

| J. | kadangi per pastaruosius kelerius metus buvo imtasi priemonių dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais ir buvo atnaujintas Vasenaro susitarimo dvejopo naudojimo prekių ir technologijų sąrašas; kadangi tokie klausimai kaip tarpininkavimo ginklų prekyboje kontrolė, licencijuota gamyba ne Europos Sąjungoje ir galutinių naudotojų kontrolė buvo įtraukti į darbotvarkę ir iš dalies į pačią Bendrąją poziciją, tačiau daug produktų, visų pirma iš dvejopo naudojimo prekių, kibernetinių technologijų ir stebėjimo srities, vis dar neįtraukti į jokią ginklų eksporto kontrolės sistemą; |
| --- | --- |

J.

kadangi per pastaruosius kelerius metus buvo imtasi priemonių dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais ir buvo atnaujintas Vasenaro susitarimo dvejopo naudojimo prekių ir technologijų sąrašas; kadangi tokie klausimai kaip tarpininkavimo ginklų prekyboje kontrolė, licencijuota gamyba ne Europos Sąjungoje ir galutinių naudotojų kontrolė buvo įtraukti į darbotvarkę ir iš dalies į pačią Bendrąją poziciją, tačiau daug produktų, visų pirma iš dvejopo naudojimo prekių, kibernetinių technologijų ir stebėjimo srities, vis dar neįtraukti į jokią ginklų eksporto kontrolės sistemą;

| K. | kadangi 19-ojoje metinėje ataskaitoje nurodyta, kad 40,5 proc. licencijų buvo išduota ginklų eksportui į Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) regiono šalis už 77,5 mlrd. EUR, o eksportas į Saudo Arabiją, Egiptą ir Jungtinius Arabų Emyratus (JAE) sudarė didžiausią šio eksporto dalį ir siekė 57,9 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

K.

kadangi 19-ojoje metinėje ataskaitoje nurodyta, kad 40,5 proc. licencijų buvo išduota ginklų eksportui į Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) regiono šalis už 77,5 mlrd. EUR, o eksportas į Saudo Arabiją, Egiptą ir Jungtinius Arabų Emyratus (JAE) sudarė didžiausią šio eksporto dalį ir siekė 57,9 mlrd. EUR;

| L. | kadangi, kai kuriais atvejais, į tam tikras šalis, pavyzdžiui, Saudo Arabiją, JAE ir Saudo Arabijos vadovaujamos koalicijos nares, eksportuoti ginklai naudoti konfliktuose, pavyzdžiui, Jemene; kadangi toks eksportas aiškiai pažeidžia Bendrąją poziciją; |
| --- | --- |

L.

kadangi, kai kuriais atvejais, į tam tikras šalis, pavyzdžiui, Saudo Arabiją, JAE ir Saudo Arabijos vadovaujamos koalicijos nares, eksportuoti ginklai naudoti konfliktuose, pavyzdžiui, Jemene; kadangi toks eksportas aiškiai pažeidžia Bendrąją poziciją;

| M. | kadangi 2016 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl humanitarinės padėties Jemene EP paragino Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pradėti iniciatyvą, kuria siekiama Saudo Arabijai nustatyti ES ginklų embargą; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2016 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl humanitarinės padėties Jemene EP paragino Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pradėti iniciatyvą, kuria siekiama Saudo Arabijai nustatyti ES ginklų embargą;

| N. | kadangi ginklai, dėl kurių perdavimo valstybėms narėms suteiktos licencijos ir kurie vėliau panaudoti vykstant dabartiniam konfliktui Jemene, turėjo katastrofišką poveikį tvariam vystymuisi Jemene; |
| --- | --- |

N.

kadangi ginklai, dėl kurių perdavimo valstybėms narėms suteiktos licencijos ir kurie vėliau panaudoti vykstant dabartiniam konfliktui Jemene, turėjo katastrofišką poveikį tvariam vystymuisi Jemene;

| O. | kadangi gynybos sektorius tapo vienu iš svarbiausių ES politikos sektorių, nes Visuotinėje Europos strategijoje teigiama, kad „Europos darni, novatoriška ir konkurencinga Europos gynybos pramonė yra labai svarbi Europos strateginiam savarankiškumui ir patikimai BSGP“ (20); kadangi ginklų eksportas yra itin svarbus siekiant skatinti Europos gynybos pramoninę ir technologinę bazę ir kadangi gynybos pramonės prioritetas yra užtikrinti ES valstybių narių saugumą ir gynybą ir prisidėti prie BUSP įgyvendinimo; kadangi pagrindinė Europos gynybos fondo ir jam pagrindą suteikiančios Europos gynybos pramonės plėtros programos, kuri buvo neseniai pradėta įgyvendinti, užduotis yra „remti Europos gynybos pramonės konkurencingumą“ (21); |
| --- | --- |

O.

kadangi gynybos sektorius tapo vienu iš svarbiausių ES politikos sektorių, nes Visuotinėje Europos strategijoje teigiama, kad „Europos darni, novatoriška ir konkurencinga Europos gynybos pramonė yra labai svarbi Europos strateginiam savarankiškumui ir patikimai BSGP“ (20); kadangi ginklų eksportas yra itin svarbus siekiant skatinti Europos gynybos pramoninę ir technologinę bazę ir kadangi gynybos pramonės prioritetas yra užtikrinti ES valstybių narių saugumą ir gynybą ir prisidėti prie BUSP įgyvendinimo; kadangi pagrindinė Europos gynybos fondo ir jam pagrindą suteikiančios Europos gynybos pramonės plėtros programos, kuri buvo neseniai pradėta įgyvendinti, užduotis yra „remti Europos gynybos pramonės konkurencingumą“ (21);

| P. | kadangi skaidrumo priemonės, kaip antai ginklų eksporto stebėsena, padeda didinti valstybių narių pasitikėjimą; |
| --- | --- |

P.

kadangi skaidrumo priemonės, kaip antai ginklų eksporto stebėsena, padeda didinti valstybių narių pasitikėjimą;

| Q. | kadangi Bendrosios pozicijos 10 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad aštuonių kriterijų laikymasis yra svarbesnis už visus valstybių narių ekonominius, socialinius, prekybinius ar pramoninius interesus; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Bendrosios pozicijos 10 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad aštuonių kriterijų laikymasis yra svarbesnis už visus valstybių narių ekonominius, socialinius, prekybinius ar pramoninius interesus;

Bendrosios pozicijos stiprinimas ir geresnis jos įgyvendinimas

| 1. | pabrėžia, kad valstybės turi teisėtą teisę įsigyti karinių technologijų savigynos tikslais; pažymi, kad gynybos pramonės išlaikymas yra valstybių narių savigynos dalis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Europos gynybos rinka yra priemonė, kuria užtikrinamas valstybių narių ir Sąjungos piliečių saugumas ir gynyba ir prisidedama prie bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP), visų pirma bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP), įgyvendinimo; ragina valstybes nares įveikti dėl dubliavimosi, susiskaidymo, nepakankamo sąveikumo šiuo metu esamą nepakankamą gynybos išlaidų veiksmingumą valstybėse narėse ir siekti, kad ES taptų saugumo užtikrintoja, be kita ko, suteikiant galimybę geriau kontroliuoti ginklų eksportą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta, kad ES yra vienintelė valstybių sąjunga, kuri turi teisiškai privalomą sistemą, kurią taikant gerinama ginklų eksporto kontrolė, įskaitant kontrolę krizių regionuose ir šalyse, kuriose kyla abejonių dėl žmogaus teisių laikymosi; todėl palankiai vertina Europos ir ne Europos trečiųjų šalių prisijungimą prie ginklų eksporto kontrolės sistemos pagal Bendrąją poziciją; ragina taip pat likusias šalis kandidates, šalis, siekiančias kandidatės statuso, arba šalis, pageidaujančias pradėti stojimo į ES procesą, taikyti Bendrosios pozicijos nuostatas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad reikia skubiai sustiprinti ES delegacijų vaidmenį, padedant valstybėms narėms ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) atlikti eksporto licencijų rizikos vertinimus ir vykdant galutinių naudotojų kontrolę, kontrolę po išsiuntimo ir patikrinimus vietoje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad valstybės narės nevienodai taiko ir aiškina minėtus aštuonis kriterijus; ragina, kad šie aštuoni kriterijai būtų taikomi vienodai, nuosekliai, suderintai ir griežtai ir kad būtų visapusiškai įgyvendinti Bendroji pozicija ir visi su ja priimti įsipareigojimai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad rizikos vertinimo išduodant eksporto licencijas metodika turėtų apimti atsargumo principą ir kad valstybės narės turėtų ne tik įvertinti, ar konkrečios karinės technologijos galėtų būti panaudotos vidaus represijoms arba kitais nepageidautinais tikslais, bet taip pat vertinti pavojus, atsižvelgiant į bendrą padėtį paskirties valstybėje, kaip antai jos demokratijos, teisinės valstybės principo ir socialinio bei ekonominio vystymosi padėtis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina valstybes nares ir EIVT, atsižvelgiant į 2017 m. rugsėjo 13 d. EP rekomendacijas, pasinaudoti dabartiniu peržiūros procesu siekiant sustiprinti keitimosi informacija mechanizmus, pateikiant kokybiniu ir kiekybiniu požiūriais geresnę informaciją, kuria naudojamasi vertinant riziką eksporto licencijų teikimo atvejais, o būtent:






  a) | laikantis nacionalinių įstatymų teikti išsamesnę ir sistemingai bei laiku perduodamą informaciją apie eksporto licencijas ir faktinį eksportą, be kita ko, apie susirūpinimą keliančius galutinius naudotojus, nukreipimo atvejus, suklastotus ar dėl kitų priežasčių susirūpinimą keliančius galutinio naudotojo liudijimus, įtartinus tarpininkus ar transporto bendroves, |
| --- | --- | --- |

7.

a)

laikantis nacionalinių įstatymų teikti išsamesnę ir sistemingai bei laiku perduodamą informaciją apie eksporto licencijas ir faktinį eksportą, be kita ko, apie susirūpinimą keliančius galutinius naudotojus, nukreipimo atvejus, suklastotus ar dėl kitų priežasčių susirūpinimą keliančius galutinio naudotojo liudijimus, įtartinus tarpininkus ar transporto bendroves,

| b) | tvarkyti sąrašą, į kurį įtraukiami subjektai ir asmenys, nuteisti už ginklų eksporto teisės aktų pažeidimus ir nustatytus nukreipimo atvejus, ir asmenys, kurie, kaip žinoma arba įtariama, dalyvavo vykdant neteisėtą prekybą ginklais ar veiklą, kuri kelia grėsmę tarptautiniam ir nacionaliniam saugumui, |
| --- | --- |

b)

tvarkyti sąrašą, į kurį įtraukiami subjektai ir asmenys, nuteisti už ginklų eksporto teisės aktų pažeidimus ir nustatytus nukreipimo atvejus, ir asmenys, kurie, kaip žinoma arba įtariama, dalyvavo vykdant neteisėtą prekybą ginklais ar veiklą, kuri kelia grėsmę tarptautiniam ir nacionaliniam saugumui,

| c) | dalytis geriausia patvirtinta aštuonių kriterijų taikymo praktika, |
| --- | --- |

c)

dalytis geriausia patvirtinta aštuonių kriterijų taikymo praktika,

| d) | dabartinį Naudojimo vadovą perdaryti į interaktyvų šaltinį internete, |
| --- | --- |

d)

dabartinį Naudojimo vadovą perdaryti į interaktyvų šaltinį internete,

| e) | iki 2019 m. pabaigos ES metinę ataskaitą perdaryti į atvirą ir viešą internetinę duomenų bazę, 2017 m. duomenims taikant naują formatą, |
| --- | --- |

e)

iki 2019 m. pabaigos ES metinę ataskaitą perdaryti į atvirą ir viešą internetinę duomenų bazę, 2017 m. duomenims taikant naują formatą,

| f) | skatinti aiškias ir nusistovėjusias policijos ir pasienio institucijų bendradarbiavimo procedūras, pagrįstas keitimusi informacija, siekiant stiprinti bendradarbiavimą saugumo srityje ir panaikinti neteisėtos prekybos ginklais reiškinį, kuris kelia pavojų ES ir jos piliečių saugumui; |
| --- | --- |

f)

skatinti aiškias ir nusistovėjusias policijos ir pasienio institucijų bendradarbiavimo procedūras, pagrįstas keitimusi informacija, siekiant stiprinti bendradarbiavimą saugumo srityje ir panaikinti neteisėtos prekybos ginklais reiškinį, kuris kelia pavojų ES ir jos piliečių saugumui;

| 8. | ragina valstybes nares ir EIVT padidinti su eksportu susijusių klausimų srityje dirbančių darbuotojų skaičių ir nacionaliniu, ir ES lygmenimis; ragina naudoti ES lėšas stiprinant licencijų išdavimo ir vykdymo pareigūnų gebėjimus valstybėse narėse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad viena iš Bendrosios pozicijos priėmimo priežasčių buvo Europos ginkluotės naudojimo prieš valstybių narių ginkluotąsias pajėgas prevencija ir žmogaus teisių pažeidimų ir ginkluotų konfliktų tąsos prevencija; pakartoja, kad pagal Bendrąją poziciją nustatomi būtinieji reikalavimai, kuriuos valstybės narės turi taikyti ginklų eksporto kontrolės srityje, ir kad ši pozicija apima pareigą įvertinti prašymus dėl eksporto licencijų taikant visus aštuonis joje išvardytus kriterijus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kritiškai vertina tai, kad valstybės narės sistemingai netaiko aštuonių kriterijų, ir tai, kad karinės technologijos kartais pasiekia paskirties vietas ir galutinius vartotojus, kurie neatitinka Bendrojoje pozicijoje nustatytų kriterijų; pakartoja savo raginimą atlikti nepriklausomą vertinimą, ar valstybės narės laikosi aštuonių Bendrosios pozicijos kriterijų; mano, kad reikėtų skatinti labiau suvienodintą aštuonių kriterijų taikymą; apgailestauja, kad trūksta nuostatų dėl sankcijų, taikytinų valstybėms narėms, kurios, prieš suteikdamos licencijas, nepatikrina atitikties aštuoniems kriterijams; primygtinai ragina valstybes nares gerinti Bendrosios pozicijos įgyvendinimo nuoseklumą ir pataria joms numatyti nuostatas dėl tvarkos, pagal kurią būtų vykdomi nepriklausomi tikrinimai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad eksportas į Saudo Arabiją, JAE ir kitas Saudo Arabijos vadovaujamos koalicijos Jemene nares neatitinka bent 2 kriterijaus, nes šios šalys dalyvauja vykdant sunkius humanitarinės teisės pažeidimus, kaip nustatė kompetentingos JT institucijos; pakartoja savo raginimą, paskelbtą 2017 m. rugsėjo 13 d., kad skubiai būtina Saudo Arabijai nustatyti ginklų embargą, ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę, taip pat Tarybą išplėsti tokio embargo taikymo sritį ir į ją įtraukti visas kitas Saudo Arabijos vadovaujamos koalicijos Jemene nares; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad būtina pradėti procesą siekiant sukurti mechanizmą, pagal kurį Bendrosios pozicijos nesilaikančioms valstybėms narėms būtų taikomos sankcijos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad kai kurios valstybės narės nustojo tiekti ginklus Saudo Arabijai ir kitoms Saudo Arabijos vadovaujamos koalicijos Jemene narėms dėl šių šalių veiksmų, o kitos toliau tiekė karines technologijas; sveikina tokias valstybes nares kaip Vokietija ir Nyderlandai, kurios pakeitė savo praktiką, susijusią su Jemeno konfliktu; tačiau labai apgailestauja dėl to, kad kitos valstybės narės, atrodo, neatsižvelgė į paskirties šalies elgesį ir į eksportuotų ginklų bei šaudmenų galutinį panaudojimą; pabrėžia, jog dėl šių praktikos skirtumų kyla pavojus, kad bus pažeista visa Europos ginklų kontrolės tvarka; |
| --- | --- |

13.

| 14. | išreiškia nerimą dėl to, kad beveik visi prašymai išduoti licencijas dėl eksporto į konkrečias šalis, pavyzdžiui, Saudo Arabiją, buvo patenkinti, nors eksportas į šias šalis pažeidžia bent jau Bendrosios pozicijos 1–6 kriterijus, taip pat turint mintyje tai, kad dėl 1–4 kriterijų nesilaikymo būtina atsisakyti išduoti licenciją; apgailestauja, kad buvo patenkinti beveik visi prašymai dėl licencijų (95 proc.) į Saudo Arabiją eksportuoti ML9 kategorijos ginklus (22) (karo laivus, kurie naudojami siekiant vykdyti Jemeno jūrinę blokadą,) ir ML10 (orlaivius) bei ML4 kategorijos (bombas ir t. t.) ginklus, kurie buvo labai svarbūs vykdant oro kampaniją, taip prisidedant prie humanitarinės padėties bloginimo, darnaus vystymosi trukdymo visoje šalyje ir nesibaigiančių Jemeno gyventojų kančių; |
| --- | --- |

14.

| 15. | yra šokiruotas dėl ES pagamintų ginklų ir šaudmenų, kurie buvo rasti „Da’esh“ Sirijos ir Irako kovotojų rankose, kiekio; pažymi, kad Bulgarija ir Rumunija nesugebėjo veiksmingai taikyti Bendrosios pozicijos, kiek tai susiję su perdavimais, kurie prieštarauja galutinio naudotojo sertifikatams; ragina visas valstybes nares atsisakyti panašių perdavimų ateityje, visų pirma į JAV ir Saudo Arabiją, ir ragina EIVT ir valstybes nares, visų pirma Bulgariją ir Rumuniją, Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupėje (COARM), bet taip pat ir Parlamento Visuomenės saugumo ir gynybos pakomitetyje (SEDE) paaiškinti, kokių veiksmų šiuo klausimu imtasi; ragina EIVT nagrinėti įvairius atvejus, kurie buvo atskleisti neseniai paskelbtoje „Conflict Armament Research“ ataskaitoje, ir Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupėje (COARM) ir kituose susijusiuose forumuose nagrinėti veiksmingesnius nukreipimo netinkamam galutiniam naudotojui rizikos vertinimo metodus, be kita ko, vykdant peržiūros procesą, nustatyti valstybėms narėms įpareigojimą atsisakyti suteikti eksporto licenciją, jei esama aiškios rizikos, kad karinė technologija arba įranga, kurias numatoma eksportuoti, gali būti nukreipta netinkamam galutiniam naudotojui; nusprendžia pradėti šio klausimo tyrimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | yra susirūpinęs, kad ginklų sistemų tiekimas karo metu ir didelės politinės įtampos situacijose gali neproporcingai paveikti civilius gyventojus; pabrėžia, kad konfliktai pirmiausia turėtų būti sprendžiami diplomatinėmis priemonėmis; todėl ragina valstybes nares imtis veiksmų siekiant tikros bendros užsienio ir saugumo politikos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripažįsta, kad geriau taikant aštuntąjį kriterijų iš esmės būtų prisidėta prie ES politikos suderinamumo vystymosi labui tikslų ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (DVT), visų pirma darnaus vystymosi tikslo Nr. 16.4, siekio; ragina valstybes nares ir EIVT šiuo atžvilgiu pasinaudoti šiuo metu vykdomu Bendrosios pozicijos peržiūros procesu; rekomenduoja šiuo požiūriu atnaujinti Naudojimo vadovą ir sutelkti dėmesį ne tik į ginklų pirkimo poveikį šalies gavėjos vystymuisi, bet ir į galimą žalą vystymuisi, kurią lėmė ginklų naudojimas, be kita ko, kitose šalyse nei šalis gavėja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | siūlo apsvarstyti būdus, kuriais ES galėtų padėti valstybėms narėms laikytis aštuonių Bendrosios pozicijos kriterijų, visų pirma teikiant informaciją rizikos vertinimo etapu, atliekant galutinių naudotojų patikrinimus, siuntų ex ante patikrinimus ir teikiant reguliariai atnaujinamą trečiųjų valstybių, kurios atitinka Bendrosios pozicijos kriterijus, sąrašą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad Tarybą vykdo Bendrosios pozicijos įgyvendinimo ir jos tikslų pasiekimo 2018 m. pakartotinį vertinimą; ragina persvarstyti Bendrąją poziciją siekiant nustatyti, kaip ji yra įgyvendinama nacionaliniu lygmeniu, taip pat įvertinti skirtingus Bendrosios pozicijos įgyvendinimo būdus valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose, taikomus metodus prašymams dėl licencijų įvertinti ir tuose procesuose dalyvaujančias vyriausybines institucijas ir ministerijas; pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu projektams, finansuojamiems pagal naujai sukurtą Europos gynybos pramonės plėtros programą ir iš būsimo Gynybos fondo, turi būti taikomi nacionaliniai ir ES kontrolės ir ataskaitų teikimo mechanizmai ir (arba) režimai bei atliekamas visiškas parlamentinis tikrinimas; mano, kad parlamentinė kontrolė turi būti taikoma ir siūlomai Europos taikos priemonei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares įveikti dėl dubliavimosi, susiskaidymo, nepakankamo sąveikumo šiuo metu esamą nepakankamą gynybos išlaidų veiksmingumą valstybėse narėse ir siekti, kad ES taptų saugumo užtikrintoja, be kita ko, suteikiant galimybę geriau kontroliuoti ginklų eksportą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad su šaulių ir lengvųjų ginklų produktais susijusiems veiksmams, kai jie kuriami daugiausia eksporto tikslais, neturėtų būti skiriamas Sąjungos finansavimas pagal būsimą reglamentą, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas (EGF) (COM(2018)0476); |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad, atsižvelgiant į „Brexit“, būtų svarbu, kad Jungtinė Karalystė įsipareigotų ir toliau laikytis Bendrosios pozicijos nuostatų ir kad ji taikytų minėtos pozicijos operatyvines nuostatas, kaip tai daro kitos Europos trečiosios šalys; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad siekis padidinti Europos gynybos sektoriaus konkurencingumą neturi trukdyti Bendrosios pozicijos aštuonių kriterijų taikymui, nes jie yra svarbesni už visus valstybių narių ekonominius, prekybinius, socialinius ar pramoninius interesus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad Direktyvos 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo įgyvendinimas turėtų derėti su Bendrąja pozicija, taip pat ir kalbant apie atsargines ir sudedamąsias dalis; pažymi, kad Bendrojoje pozicijoje nenumatyta taikymo srities apribojimų, taigi aštuoni kriterijai taikomi ir ginklų perdavimui Europos Sąjungos viduje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pakartoja, kad ES įmonių vykdomas nepakankamai kontroliuojamas kibernetinės erdvės stebėjimo technologijų eksportas gali turėti žalingą poveikį ES skaitmeninės infrastruktūros saugumui ir žmogaus teisių paisymui; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad svarbu skubiai, veiksmingai ir visapusiškai atnaujinti ES reglamentą dėl dvejopo naudojimo prekių, primena Parlamento poziciją dėl Komisijos pasiūlymo, kuri didele balsų persvara buvo patvirtinta 2018 m. sausio mėn., ir siūlo, kad Taryba sprendžiant šį klausimą laikytųsi ryžtingos pozicijos, kad teisės aktų leidėjai galėtų susitarti iki šios kadencijos pabaigos; ragina valstybes nares, kalbant apie eksporto kontrolę ir aštuonių kriterijų taikymą, daugiau dėmesio skirti toms prekėms, kurios gali būti naudojamos ir civiliniais, ir kariniais tikslais, pavyzdžiui, stebėjimo technikai, taip pat komponentams, kurie gali būti tinkami kibernetiniam karui arba naudojami žmogaus gyvybei nepavojingiems žmogaus teisių pažeidimams vykdyti; primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją investuoti pakankamai lėšų į technologijas ir žmogiškuosius išteklius, siekiant išmokyti asmenis naudotis konkrečiomis kibernetinio saugumo programomis; ragina valstybes nares tarptautiniu lygmeniu skatinti atitinkamų prekių įtraukimą į kontrolės sąrašus (visų pirma Vasenaro); |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes nares išsamiau tikrinti licencijuotą trečiųjų šalių produkciją ir užtikrinti griežtesnes apsaugos nuo nepageidaujamo naudojimo priemones; reikalauja griežtai laikytis Bendrosios pozicijos licencijuotos trečiųjų šalių produkcijos atžvilgiu; ragina apriboti licencijuotus gamybos susitarimus su šalimis, kurios yra SPG šalys arba pasirašiusios šį susitarimą, ir įpareigoti tas trečiąsias šalis eksportuoti tik įrangą, pagamintą pagal licenciją ir su akivaizdžiu pirminės eksportuojančios valstybės narės leidimu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad siekiant išlaikyti vienodas veiklos sąlygas ir ES patikimumą užsienyje reikia parengti požiūrį, kurį taikant būtų reaguojama į tokias situacijas, kai valstybės narės nevienodai aiškina Bendrosios pozicijos aštuonis kriterijus dėl iš esmės vienodų produktų eksporto į panašias paskirties vietas ir panašiems galutiniams naudotojams; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina valstybes nares ir EIVT parengti konkrečią strategiją siekiant užtikrinti, kad būtų oficialiai saugomi asmenys, pranešę apie ginklų pramonės organizacijų ir bendrovių taikomą praktiką, pažeidžiančią Bendrosios pozicijos kriterijus ir principus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | taip pat ragina išplėsti aštuonių kriterijų taikymą apimant karo, saugumo ir policijos personalo perkėlimą, su ginklų eksportu susijusias paslaugas, praktinę patirtį bei mokymą, saugumo technologijas, taip pat privačias karines ir saugumo paslaugas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primygtinai ragina valstybes nares ir EIVT glaudžiai bendradarbiauti, kad būtų išvengta rizikos, kylančios dėl ginklų nukreipimo į kitas šalis ir dėl ginklų kaupimo, kaip antai neteisėtos prekybos ginklais ir jų kontrabandos rizikos; pabrėžia, jog gali kilti pavojus, kad į trečiąsias šalis eksportuoti ginklai vėl pateks į ES vykdant kontrabandą ir neteisėtai prekiaujant ginklais; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina valstybes nares ir EIVT į Bendrąją poziciją įtraukti naują kriterijų, siekiant užtikrinti, kad išduodant licencijas būtų tinkamai atsižvelgiama į korupcijos, susijusios su atitinkamu eksportu, pavojų; |
| --- | --- |

31.

Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupės (COARM) metinė ataskaita

| 32. | teigiamai vertina Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupės (angl. COARM) pastangas bendradarbiauti Bendrosios pozicijos klausimu, ją koordinuoti, siekti konvergencijos (ypatingą dėmesį skiriant Bendrosios pozicijos naudojimo vadovui), stiprinti ir įgyvendinti, visų pirma kalbant apie informuotumo didinimo kampanijas, suvienodinimo ar derinimo procesus Europos Sąjungoje ir su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | apgailestauja dėl to, kad buvo labai vėluojama paskelbti 18-ąją metinę ataskaitą dėl 2015 m. (2017 m. kovo mėn.) ir 19-ąją metinę ataskaitą dėl 2016 m. (2018 m. vasario mėn.); pabrėžia, kad reikia užtikrinti labiau standartizuotų ir laiku teikiamų ataskaitų ir pranešimų procedūrą ir nustatyti griežtą terminą nurodant, kad duomenys turi būti pateikti ne vėliau kaip sausio mėn. po tų metų, kuriais buvo vykdomas eksportas, ir nustatyti fiksuotą paskelbimo datą – ne vėliau kaip kovo mėn. po tų metų, kuriais buvo vykdomas eksportas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primena, kad pagal Bendrosios pozicijos 8 straipsnio 2 dalį visos valstybės narės privalo pranešti apie savo vykdomą ginklų eksportą, ir ragina visas valstybes nares visapusiškai vykdyti savo įsipareigojimus, nustatytus Bendrojoje pozicijoje; pabrėžia, kad aukštos kokybės, suskirstyti duomenys apie faktinį tiekimą yra labai svarbūs, siekiant suprasti, kaip taikomi aštuoni kriterijai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kritikuoja tai, kad kai kurios valstybės narės nepateikė visapusiškos informacijos rengiant 19-ąją metinę ataskaitą, kuri paremta išsamiais duomenimis, pateiktais pagal konkrečias šalis; yra susirūpinęs, kad dėl to COARM metinėje ataskaitoje trūksta svarbios informacijos, todėl joje nepateikiami naujausi duomenys ir ji neleidžia išsamiai sužinoti apie valstybių narių eksporto veiklos padėtį; mano, kad turėtų būti sukurta standartizuota tikrinimo ir ataskaitų teikimo sistema, siekiant teikti išsamesnę ir detalesnę informaciją; dar kartą prašo, kad kitoje metinėje ataskaitoje visos valstybės narės, kurios nepateikė išsamios informacijos, pateiktų papildomą informaciją apie praeityje jų vykdytą eksportą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad, remiantis 19-ąją metine ataskaita, kriterijai, pagal kuriuos buvo atmesti licencijų prašymai, buvo taikomi nevienodai: 1 kriterijus buvo pritaikytas 82 kartus, 2 kriterijus – 119 kartų, 3 kriterijus – 103 kartus, 4 kriterijus – 85 kartus, 5 kriterijus – 8 kartus, 6 kriterijus – 12 kartų, 7 kriterijus – 139 kartus ir 8 kriterijus – vieną kartą; susirūpinęs pažymi, kad sumažėjo ir bendras atmestų licencijų skaičius, ir jų santykinis skaičius (tik 0,76 proc. prašymų dėl licencijų buvo atmesta 2016 m., palyginti su beveik 1 proc. 2015 m.); su nusivylimu atkreipia dėmesį į tai, kad į ataskaitą neįtraukiami duomenys apie konsultacijų dėl pranešimų apie atsisakymą išduoti licenciją rezultatus, ir ragina valstybes nares tokius duomenis įtraukti į būsimas metines ataskaitas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | siūlo iš valstybių narių surinkti papildomos informacijos ir ją paskelbti tiek nacionaliniu lygmeniu, tiek Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupės metinėje ataskaitoje; taip pat siūlo Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupės (COARM) metinę ataskaitą papildyti santrauka, kurioje, be kita ko, būtų pateikiamos pastarųjų kelerių metų lyginamosios tendencijos ir nurodomi suvestiniai duomenys; |
| --- | --- |

37.

Parlamentas ir pilietinė visuomenė

| 38. | pažymi, kad ne visi ES nacionaliniai parlamentai tikrina vyriausybės sprendimus dėl licencijų; atkreipia dėmesį į Europos Parlamento darbo tvarkos taisykles, kuriose numatoma galimybė reguliariai reaguoti į ES metines ginklų eksporto ataskaitas, ir šiuo klausimu ragina pagerinti esamą padėtį ir užtikrinti, kad Parlamentas reaguos į metinę COARM ataskaitą pateikdamas savo metinę ataskaitą, kuri turėtų būti parengta neįskaitant jos į kvotą; ragina nacionalinius parlamentus keistis visais geriausios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su ginklų eksporto ataskaitų teikimu ir šio eksporto priežiūra; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia svarbų nacionalinių parlamentų, Europos Parlamento, pilietinės visuomenės, ginklų eksporto kontrolės įstaigų ir pramonės asociacijų vaidmenį nacionaliniu ir ES lygmenimis remiant ir propaguojant standartus, dėl kurių susitarta Bendrojoje pozicijoje, taip pat sukuriant skaidrią ir atskaitingą kontrolės sistemą; todėl ragina sukurti skaidrų ir patikimą kontrolės mechanizmą, kuriuo būtų sustiprintas parlamentų ir pilietinės visuomenės vaidmuo; ragina nacionalinius parlamentus, pilietinę visuomenę ir akademinę bendruomenę vykdyti nepriklausomą prekybos ginklais tikrinimą ir ragina valstybes nares ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) remti tokią veiklą, be kita ko, finansinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia duomenų, susijusių su ginklų eksporto kontrole, ir tos kontrolės vykdymo parlamentinės priežiūros svarbą bei teisėtumą; todėl ragina nustatyti priemones, teikti paramą ir informaciją, kurios būtinos siekiant užtikrinti visapusišką viešosios priežiūros funkcijų vykdymą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | siūlo, kad Europos gynybos pramonės plėtros programos (EGPPP) ir (arba) Europos gynybos fondo (EGF) lėšomis finansuotų produktų eksportas būtų įvardytas atskirame sąraše, įtraukiant jį į duomenis, pateikiamus Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupei (COARM), kad būtų galima užtikrinti atidžią tų produktų, kurie buvo finansuoti iš Europos biudžeto, stebėseną; ragina Tarybą ir Parlamentą susitarti dėl išsamios aiškinimo ir įgyvendinimo tvarkos, įskaitant priežiūros organą, sankcijas skiriantį organą ir etikos komitetą, siekiant užtikrinti, kad Bendrosios pozicijos kriterijai būtų taikomi bent jau Europos gynybos pramonės plėtros programos (EGPPP) ir (arba) Europos gynybos fondo (EGF) lėšomis finansuojamiems produktams ir kad susijusioms šalims būtų užtikrintos vienodos eksporto sistemos; mano, kad vienodas aiškinimas ir įgyvendinimas atitinkamai turėtų būti taikomi visų valstybių narių vykdomam ginklų eksportui; |
| --- | --- |

41.

Tarptautinė ginklų kontrolė ir nusiginklavimas

| 42. | atkreipia dėmesį į ES siekį tapti pasaulinio masto veikėja siekiant taikos; mano, kad ES turėtų prisiimti didesnę atsakomybę už taiką bei saugumą Europoje ir pasaulyje, taikydama tolesnius geresnės eksporto kontrolės mechanizmus ir imdamasi nusiginklavimo iniciatyvų, taip pat, kaip atsakinga pasaulinio masto veikėja, ji turėtų vadovauti, t. y. ES turėtų imtis aktyvaus vaidmens, o valstybės narės turėtų dėti visas pastangas, kad pasiektų bendros pozicijos ginklų neplatinimo, pasaulinio nusiginklavimo ir ginklų perdavimo kontrolės srityse, taip pat technologijų ir procesų, kuriais karinės gamybos linijos pertvarkomos į civilines, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros stiprinimo srityje, be to, taikant tokias priemones kaip atitinkamų prekių eksportui teikiamos lengvatos; |
| --- | --- |

42.

| 43. | primena, kad visos valstybės narės yra pasirašiusios Sutartį dėl prekybos ginklais (SPG); ragina siekti, kad SPG būtų taikoma visuotinai, ir didesnį dėmesį skirti jos nepasirašiusioms šalims; taip pat teigiamai vertina tolesnes pastangas propaguoti SPG ir remia veiksmingą jos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina valstybes nares padėti trečiosioms valstybėms kuriant, tobulinant ir taikant ginklų tikrinimo sistemas, pagal kurias paisoma Bendrosios pozicijos; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pakartoja savo poziciją dėl mirtinų autonominių ginklų sistemų (angl. LAWS); ragina uždrausti produktų, kurie naudojami kuriant ir gaminant tokias ginklų sistemas, eksportą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad veiksmingas tarptautinis ginklų eksporto kontrolės susitarimas turėtų apimti visus perdavimus, įskaitant perdavimą tarp valstybių, perdavimą tarp valstybių ir nevalstybinių galutinių naudotojų, išperkamąją nuomą bei paskolas, dovanojimus arba perdavimus, vykdomus pagalbos ar kitų paslaugų pavidalu; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams, NATO generaliniam sekretoriui ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  OL L 335, 2008 12 13, p. 99.

(2)  OL C 56, 2018 2 14, p. 1.

(3)  OL L 17, 2018 1 23, p. 40.

(4)  OL L 139, 2017 5 30, p. 38.

(5)  OL C 98, 2018 3 15, p. 1.

(6)  http://www.wassenaar.org/control-lists/, „Dvejopo naudojimo prekių ir technologijų sąrašas ir šaudmenų sąrašas“ pagal Vasenaro susitarimą dėl įprastinės ginkluotės ir dvejopo naudojimo prekių ir technologijų eksporto kontrolės.

(7)  Sutartis dėl prekybos ginklais, JT, 13-27217.

(8)  OL L 146, 2009 6 10, p. 1.

(9)  OL L 134, 2009 5 29, p. 1.

(10)  OL L 338, 2016 12 13, p. 1.

(11)  Dok. A/HRC/35/8.

(12)  OL C 337, 2018 9 20, p. 63.

(13)  OL C 399, 2017 11 24, p. 178.

(14)  OL C 35, 2018 1 31, p. 142.

(15)  OL C 331, 2018 9 18, p. 146.

(16)  OL C 356, 2018 10 04, p. 104.

(17)  OL C 285, 2017 8 29, p. 110.

(18)  Tarptautinio ginklų perdavimo tendencijos, 2017 m. (Stokholmo tarptautinio taikos tyrimų instituto faktų suvestinė, 2018 m. kovo mėn.).

(19)  http://enaat.org/eu-export-browser/licence.en.html

(20)  „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“, Briuselis, 2016 m. birželio mėn.

(21)  „Pradeda veikti Europos gynybos fondas“, COM(2017)0295, 2017 m. birželio 7 d.

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016XG0406(01)&from=LT

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/45

---

P8_TA(2018)0456

Poreikis sukurti visapusišką demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmą

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl poreikio sukurti visapusišką ES mechanizmą, skirtą demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms apsaugoti (2018/2886(RSP))

(2020/C 363/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ES sutartį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 11 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutartį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 11 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (1),

| — | atsižvelgdami į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką, Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos, Ministrų Komiteto, žmogaus teisių komisaro ir Venecijos komisijos konvencijas, rekomendacijas, rezoliucijas ir pranešimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdami į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką, Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos, Ministrų Komiteto, žmogaus teisių komisaro ir Venecijos komisijos konvencijas, rekomendacijas, rezoliucijas ir pranešimus,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 17 d. Europos Audito Rūmų nuomonę Nr. 1/2018 dėl 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 17 d. Europos Audito Rūmų nuomonę Nr. 1/2018 dėl 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2018 m. pagrindinių teisių ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2018 m. pagrindinių teisių ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo, kuriuo pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį Taryba raginama nustatyti, kad yra aiškus pavojus, jog Vengrija gali šiurkščiai pažeisti vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo, kuriuo pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį Taryba raginama nustatyti, kad yra aiškus pavojus, jog Vengrija gali šiurkščiai pažeisti vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimo pasinaudoti ES sutarties 7 straipsnio 1 dalimi dėl padėties Lenkijoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimo pasinaudoti ES sutarties 7 straipsnio 1 dalimi dėl padėties Lenkijoje (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės Maltoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės Maltoje (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją dėl tiriamosios žurnalistikos apsaugos Europoje: Slovakijos žurnalisto Jáno Kuciako ir Martinos Kušnírovos atvejis (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją dėl tiriamosios žurnalistikos apsaugos Europoje: Slovakijos žurnalisto Jáno Kuciako ir Martinos Kušnírovos atvejis (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 3 d. diskusijas posėdžio metu dėl teisinės valstybės Rumunijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 3 d. diskusijas posėdžio metu dėl teisinės valstybės Rumunijoje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2016 m. (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2016 m. (6),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa COM(2018)0322), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa COM(2018)0322),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. ES teisingumo rezultatų suvestinę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. ES teisingumo rezultatų suvestinę,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga pagrįsta pagarbos žmogaus orumui, laisvei, demokratijai ir lygybei vertybėmis, teisinės valstybės principu ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant teisę priklausyti mažumoms ir kadangi šios vertybės visoms valstybėms narėms yra bendros; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga pagrįsta pagarbos žmogaus orumui, laisvei, demokratijai ir lygybei vertybėmis, teisinės valstybės principu ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant teisę priklausyti mažumoms ir kadangi šios vertybės visoms valstybėms narėms yra bendros;

| B. | kadangi teisinės valstybės principas, demokratija ir pagrindinės teisės yra saistomi trišaliais santykiais, sustiprinančiais vienas kitą ir kartu apsaugant ES ir jos valstybių narių konstitucinį pagrindą; |
| --- | --- |

B.

kadangi teisinės valstybės principas, demokratija ir pagrindinės teisės yra saistomi trišaliais santykiais, sustiprinančiais vienas kitą ir kartu apsaugant ES ir jos valstybių narių konstitucinį pagrindą;

| C. | kadangi 2014 m. Komisija patvirtino teisinės valstybės priemones; kadangi ši sistema buvo naudojama tik vieną kartą ir kadangi pasirodė, kad ši priemonė nepakankama siekiant užkirsti kelią grėsmėms, kylančioms teisinės valstybės principams, arba jų pašalinti; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2014 m. Komisija patvirtino teisinės valstybės priemones; kadangi ši sistema buvo naudojama tik vieną kartą ir kadangi pasirodė, kad ši priemonė nepakankama siekiant užkirsti kelią grėsmėms, kylančioms teisinės valstybės principams, arba jų pašalinti;

| D. | kadangi Europos Sąjunga neturi objektyvaus ir nuolatinio mechanizmo demokratijai, pagrindinėms teisėms ir teisinei valstybei stebėti visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjunga neturi objektyvaus ir nuolatinio mechanizmo demokratijai, pagrindinėms teisėms ir teisinei valstybei stebėti visose valstybėse narėse;

| E. | kadangi 2018 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje nurodoma, kad vis dar yra problemų, susijusių su valstybių narių teisingumo sistemų veikimu, taip pat su tam tikrų reformų, vykdomų valstybėse narėse, poveikiu; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2018 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje nurodoma, kad vis dar yra problemų, susijusių su valstybių narių teisingumo sistemų veikimu, taip pat su tam tikrų reformų, vykdomų valstybėse narėse, poveikiu;

| F. | kadangi yra daug nebaigtų pažeidimo nagrinėjimo procedūrų teisingumo, pagrindinių teisių ir pilietybės srityje (7); |
| --- | --- |

F.

kadangi yra daug nebaigtų pažeidimo nagrinėjimo procedūrų teisingumo, pagrindinių teisių ir pilietybės srityje (7);

| G. | kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra paskelbė keletą ataskaitų, kuriose atkreipiamas dėmesys į iššūkius demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms įvairiose valstybėse narėse, pvz., dėl mažėjančios erdvės pilietinės visuomenės organizacijoms Europoje (8); |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra paskelbė keletą ataskaitų, kuriose atkreipiamas dėmesys į iššūkius demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms įvairiose valstybėse narėse, pvz., dėl mažėjančios erdvės pilietinės visuomenės organizacijoms Europoje (8);

| H. | kadangi pastebėtas ad hoc atsakas į grėsmes demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms, todėl skirtingose valstybėse narėse taikomi labai skirtingi požiūriai; |
| --- | --- |

H.

kadangi pastebėtas ad hoc atsakas į grėsmes demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms, todėl skirtingose valstybėse narėse taikomi labai skirtingi požiūriai;

| I. | kadangi Komisija, atsižvelgdama į padėtį Lenkijoje, inicijavo ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje nustatytą procedūrą, o Europos Parlamentas, atsižvelgdamas į padėtį Vengrijoje, pradėjo tą pačią procedūrą; |
| --- | --- |

I.

kadangi Komisija, atsižvelgdama į padėtį Lenkijoje, inicijavo ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje nustatytą procedūrą, o Europos Parlamentas, atsižvelgdamas į padėtį Vengrijoje, pradėjo tą pačią procedūrą;

| J. | kadangi Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas įsteigė Darbo tvarkos taisyklių stebėsenos grupę, kuri pradėjo darbą, susijusį su tiriamosios žurnalistikos atstovų nužudymu ir teisinės valstybės principu; |
| --- | --- |

J.

kadangi Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas įsteigė Darbo tvarkos taisyklių stebėsenos grupę, kuri pradėjo darbą, susijusį su tiriamosios žurnalistikos atstovų nužudymu ir teisinės valstybės principu;

| K. | kadangi ES atsakas visų pirma yra reaguojančio pobūdžio, o ne prevencinio ir jam trukdo tai, kad įvairiose valstybėse narėse dėmesys demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms yra netolygus ir politizuotas; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES atsakas visų pirma yra reaguojančio pobūdžio, o ne prevencinio ir jam trukdo tai, kad įvairiose valstybėse narėse dėmesys demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms yra netolygus ir politizuotas;

| L. | Kadangi 2018 m. gegužės 2 d. Komisija paskelbė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (COM(2018)0324); |
| --- | --- |

L.

Kadangi 2018 m. gegužės 2 d. Komisija paskelbė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (COM(2018)0324);

| M. | kadangi Europos Audito Rūmų nuomonėje Nr. 1/2018 dėl pasiūlymo dėl reglamento pabrėžiama, kad reikia papildomai išaiškinti gairių ir procedūrų, pagal kurias valstybėse narėse gali būti nustatyti bendri teisinės valstybės principo taikymo trūkumai, šaltinius; |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos Audito Rūmų nuomonėje Nr. 1/2018 dėl pasiūlymo dėl reglamento pabrėžiama, kad reikia papildomai išaiškinti gairių ir procedūrų, pagal kurias valstybėse narėse gali būti nustatyti bendri teisinės valstybės principo taikymo trūkumai, šaltinius;

| N. | kadangi ankstesnės ES kovos su korupcija ataskaitos ir 2018 m. Europos semestro šalių ataskaitos rodo didelį susirūpinimą dėl korupcijos įvairiose valstybėse narėse ir taip mažėja piliečių pasitikėjimas institucijomis ir teisine valstybe; |
| --- | --- |

N.

kadangi ankstesnės ES kovos su korupcija ataskaitos ir 2018 m. Europos semestro šalių ataskaitos rodo didelį susirūpinimą dėl korupcijos įvairiose valstybėse narėse ir taip mažėja piliečių pasitikėjimas institucijomis ir teisine valstybe;

| O. | kadangi dėl teisinės valstybės ir demokratijos iššūkių valstybėse narėse kilo grėsmė laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei, grindžiamai tarpusavio pasitikėjimo taikant nuginčijamąja prezumpcija (praesumptio iuris tantum) principui; |
| --- | --- |

O.

kadangi dėl teisinės valstybės ir demokratijos iššūkių valstybėse narėse kilo grėsmė laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei, grindžiamai tarpusavio pasitikėjimo taikant nuginčijamąja prezumpcija (praesumptio iuris tantum) principui;

| P. | kadangi teisinės valstybės ir demokratijos problemos valstybėse narėse kelia pavojų Sąjungos išorės veiksmų, visų pirma susijusių su jos stojimu ir kaimynystės politika, teisėtumui; |
| --- | --- |

P.

kadangi teisinės valstybės ir demokratijos problemos valstybėse narėse kelia pavojų Sąjungos išorės veiksmų, visų pirma susijusių su jos stojimu ir kaimynystės politika, teisėtumui;

| Q. | Kadangi visos Sąjungos institucijos, įstaigos, organai ir agentūros yra įpareigotos gerbti, saugoti ir skatinti demokratiją, teisinę valstybę ir pagrindines teises; |
| --- | --- |

Q.

Kadangi visos Sąjungos institucijos, įstaigos, organai ir agentūros yra įpareigotos gerbti, saugoti ir skatinti demokratiją, teisinę valstybę ir pagrindines teises;

| R. | kadangi Sąjunga vis dar nėra prisijungusi prie EŽTK, nepaisant to, kad ji privalo tai padaryti pagal ES sutarties 6 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

R.

kadangi Sąjunga vis dar nėra prisijungusi prie EŽTK, nepaisant to, kad ji privalo tai padaryti pagal ES sutarties 6 straipsnio 2 dalį;

| S. | kadangi Komisija ir Taryba nesiėmė veiksmų, susijusių su Parlamento rezoliucija dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo, ir iki šiol atsisakė priimti tarpinstitucinį susitarimą dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių pakto; |
| --- | --- |

S.

kadangi Komisija ir Taryba nesiėmė veiksmų, susijusių su Parlamento rezoliucija dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo, ir iki šiol atsisakė priimti tarpinstitucinį susitarimą dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių pakto;

| 1. | apgailestauja, kad Komisija dar nepateikė pasiūlymo dėl išsamaus ES mechanizmo, susijusio su demokratija, teisinės valstybės principu ir pagrindinėmis teisėmis, ir ragina Komisiją tai padaryti, visų pirma pasiūlyti priimti tarpinstitucinį susitarimą dėl demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių pakto, kuris būtų įtrauktas į savo būsimą ne teisėkūros iniciatyvą stiprinti teisinės valstybės principo įgyvendinimą Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pakartoja savo raginimą sukurti visapusišką, nuolatinį ir objektyvų ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių apsaugos mechanizmą ir pabrėžia, kad dabar kaip niekada anksčiau reikia tokio mechanizmo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja pagrindinius tokio mechanizmo elementus, kuriuos pasiūlė Parlamentas kaip tarpinstitucinį demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių pakto projektą, kurį sudaro metinis įrodymais pagrįstas ir nediskriminacinis persvarstymas, kuriuo vienodomis sąlygomis vertinama visų ES valstybių narių atitiktis 2 straipsnyje nustatytoms vertybėms, konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos (Europos demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių ataskaita), po kurios vyks tarpparlamentinės diskusijos, ir nuolatinis demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių politikos ciklas ES institucijose; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europos demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių ataskaita apima ir papildo dabartines priemones, įskaitant Teisingumo rezultatų suvestinę, Žiniasklaidos pliuralizmo observatoriją, kovos su korupcija ataskaitą ir tarpusavio vertinimo procedūras, grindžiamas SESV 70 straipsniu, ir pakeičia bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Bulgarijai ir Rumunijai. apgailestauja dėl Komisijos sprendimo nepaskelbti ES kovos su korupcija ataskaitos 2017 m.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę susieti savo siūlomą reglamentą dėl Sąjungos biudžeto apsaugos tais atvejais, kai valstybėse narėse esama visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų, turinčių visapusišką, nuolatinį ir objektyvų ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių apsaugos mechanizmą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Tarybą sutikti įsipareigoti laikytis tarpinstitucinio susitarimo dėl demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių pakto ir remti tolesnius Komisijos pasiūlymus, kuriais siekiama stiprinti demokratiją, teisinę valstybę ir pagrindines teises; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad jei Komisija ir Taryba ir toliau atmes DTVPT paktą, Parlamentas galėtų imtis iniciatyvos ir pradėti bandomąjį demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių ataskaitos projektą bei tarpparlamentines diskusijas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Tarybą tinkamai atlikti savo institucinį vaidmenį vykdant procedūras pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį ir nedelsiant bei visapusiškai informuoti Parlamentą visuose šios procedūros etapuose, taip pat paprašyti Parlamento pateikti pagrįstą pasiūlymą Tarybai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, taip pat Europos regionų komitetui, kad jis būtų paskirstytas nacionaliniams parlamentams ir taryboms. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OL C 215, 2018 6 19, p. 162.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0340.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0055.

(4)  OL C 356, 2018 10 4, p. 29.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0183.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0056.

(7)  http://ec.europa.eu/atwork/applying-eu-law/infringements-proceedings/infringement_decisions/?typeOfSearch=true&active_only=1&noncom=0&r_dossier=&decision_date_from=&decision_date_to=&PressRelease=true&DG=JUST&title=&submit=Search&lang_code=lt

(8)  Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra. Iššūkiai, su kuriais susiduria pilietinės visuomenės organizacijos, dirbančios žmogaus teisių srityje ES , 2018 m. sausio 18 d., Viena.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/49

---

P8_TA(2018)0457

ES asociacijos susitarimo su Gruzija įgyvendinimas

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES asociacijos susitarimo su Gruzija įgyvendinimo (2017/2282(INI))

(2020/C 363/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 8 straipsnį ir V antraštinę dalį, visų pirma 21, 22, 36 ir 37 straipsnius, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktąją dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 8 straipsnį ir V antraštinę dalį, visų pirma 21, 22, 36 ir 37 straipsnius, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktąją dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimą, kuris visiškai įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimą, kuris visiškai įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, t. y. 2014 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją, kurioje pateikiamas Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projektas (1), 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl asociacijos susitarimų bei išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių su Gruzija, Moldova ir Ukraina (2), taip pat į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rekomendaciją dėl Rytų partnerystės (3), į savo 2018 m. kovo 14 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo toliau teikti makrofinansinę paramą Gruzijai (4) ir į savo 2018 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl okupuotų Gruzijos teritorijų praėjus 10 m. po Rusijos įsiveržimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, t. y. 2014 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją, kurioje pateikiamas Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projektas (1), 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl asociacijos susitarimų bei išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių su Gruzija, Moldova ir Ukraina (2), taip pat į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rekomendaciją dėl Rytų partnerystės (3), į savo 2018 m. kovo 14 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo toliau teikti makrofinansinę paramą Gruzijai (4) ir į savo 2018 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl okupuotų Gruzijos teritorijų praėjus 10 m. po Rusijos įsiveržimo (5),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Gruzijos asociacijos susitarimo įgyvendinimo metinius nacionalinius veiksmų planus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Gruzijos asociacijos susitarimo įgyvendinimo metinius nacionalinius veiksmų planus,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) 2017 m. lapkričio 9 d. bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Asociacijos įgyvendinimo ataskaita dėl Gruzijos“ (SWD(2017)0371), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) 2017 m. lapkričio 9 d. bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Asociacijos įgyvendinimo ataskaita dėl Gruzijos“ (SWD(2017)0371),

| — | atsižvelgdamas į Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimų bendras deklaracijas, iš kurių paskutinė buvo pateikta 2017 m. lapkričio 24 d. Briuselyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimų bendras deklaracijas, iš kurių paskutinė buvo pateikta 2017 m. lapkričio 24 d. Briuselyje,

| — | atsižvelgdamas į bendradarbiavimo sistemą „20 konkrečių tikslų iki 2020 m.“, nustatytą 2015 m. Rygoje vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime, ir skatinimą kurti tvirtesnę ekonomiką, valdymą, jungtis bei visuomenę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendradarbiavimo sistemą „20 konkrečių tikslų iki 2020 m.“, nustatytą 2015 m. Rygoje vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime, ir skatinimą kurti tvirtesnę ekonomiką, valdymą, jungtis bei visuomenę,

| — | atsižvelgdamas į bendrą paramos sistemą, pagal kurią ES remia Gruziją 2017–2020 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą paramos sistemą, pagal kurią ES remia Gruziją 2017–2020 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 5 d. įvykusio ES ir Gruzijos asociacijos tarybos ketvirtojo posėdžio rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 5 d. įvykusio ES ir Gruzijos asociacijos tarybos ketvirtojo posėdžio rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į EURONEST asamblėjos susitikimų rezultatus ir naujausią 2018 m. birželio 25–27 d. susitikimą, kuriame parengtos septynios rezoliucijos, o ES buvo raginama sustiprinti savo tarpininkavimo pastangas sprendžiant įšaldytuosius konfliktus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EURONEST asamblėjos susitikimų rezultatus ir naujausią 2018 m. birželio 25–27 d. susitikimą, kuriame parengtos septynios rezoliucijos, o ES buvo raginama sustiprinti savo tarpininkavimo pastangas sprendžiant įšaldytuosius konfliktus,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 26 d. vykusiame šeštajame ES ir Gruzijos parlamentinio asociacijos komiteto posėdyje priimtą galutinį pareiškimą ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 26 d. vykusiame šeštajame ES ir Gruzijos parlamentinio asociacijos komiteto posėdyje priimtą galutinį pareiškimą ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 22 d. ES ir Gruzijos pilietinės visuomenės platformos trečiojo posėdžio bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 22 d. ES ir Gruzijos pilietinės visuomenės platformos trečiojo posėdžio bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmąją ataskaitą pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą, paskelbtą 2017 m. gruodžio 20 d. (COM(2017)0815), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmąją ataskaitą pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą, paskelbtą 2017 m. gruodžio 20 d. (COM(2017)0815),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 19 d. Venecijos komisijos galutinę nuomonę dėl Gruzijos konstitucinės reformos (CDL-AD(2018)005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 19 d. Venecijos komisijos galutinę nuomonę dėl Gruzijos konstitucinės reformos (CDL-AD(2018)005),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 21 d. bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas: kaip pakeisti mergaičių ir moterų gyvenimą palaikant ES išorės santykius 2016–2020 m.“ (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 21 d. bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas: kaip pakeisti mergaičių ir moterų gyvenimą palaikant ES išorės santykius 2016–2020 m.“ (SWD(2015)0182),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 2 d. organizacijos „Transparency International“ ataskaitą „Korupcijos padėtis Armėnijoje, Azerbaidžane, Gruzijoje, Moldovoje ir Ukrainoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 2 d. organizacijos „Transparency International“ ataskaitą „Korupcijos padėtis Armėnijoje, Azerbaidžane, Gruzijoje, Moldovoje ir Ukrainoje“,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto užsakymu parengtus ekspertų tyrimus, įskaitant 2017 m. spalio 26 d. paskelbtą tyrimą „Rinkimų reformos trijose rytinėse kaimyninėse asociacijos susitarimus pasirašiusiose šalyse – Ukrainoje, Gruzijoje ir Moldovoje – ir jų įtaka politiniams pokyčiams šiose šalyse“ (6), 2018 m. birželio 28 d. paskelbtą tyrimą „ES ir Moldovos, Gruzijos ir Ukrainos asociacijos susitarimai“ (7) ir 2018 m. rugsėjo mėn. paskelbtą lyginamąjį tyrimą „Institucinės sistemos kūrimas asociacijos susitarimų įgyvendinimui Gruzijoje, Moldovoje ir Ukrainoje: lyginamoji perspektyva“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto užsakymu parengtus ekspertų tyrimus, įskaitant 2017 m. spalio 26 d. paskelbtą tyrimą „Rinkimų reformos trijose rytinėse kaimyninėse asociacijos susitarimus pasirašiusiose šalyse – Ukrainoje, Gruzijoje ir Moldovoje – ir jų įtaka politiniams pokyčiams šiose šalyse“ (6), 2018 m. birželio 28 d. paskelbtą tyrimą „ES ir Moldovos, Gruzijos ir Ukrainos asociacijos susitarimai“ (7) ir 2018 m. rugsėjo mėn. paskelbtą lyginamąjį tyrimą „Institucinės sistemos kūrimas asociacijos susitarimų įgyvendinimui Gruzijoje, Moldovoje ir Ukrainoje: lyginamoji perspektyva“ (8),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A8-0320/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A8-0320/2018),

| A. | kadangi ES ir Gruzijos ryšiai nuolat stiprinami dėl naujų didelių laimėjimų, pasiektų įgyvendinant ES ir Gruzijos asociacijos susitarimą, išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę (IVLPE) ir asociacijos darbotvarkę, įskaitant bevizio režimo įsigaliojimą ir Gruzijos prisijungimą prie Energijos bendrijos; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Gruzijos ryšiai nuolat stiprinami dėl naujų didelių laimėjimų, pasiektų įgyvendinant ES ir Gruzijos asociacijos susitarimą, išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę (IVLPE) ir asociacijos darbotvarkę, įskaitant bevizio režimo įsigaliojimą ir Gruzijos prisijungimą prie Energijos bendrijos;

| B. | kadangi visapusiška pagarba pagrindinėms vertybėms, įskaitant demokratiją, teisinės valstybės principą, gerą valdymą, žmogaus teises ir pagrindinėms laisves, įskaitant mažumų teises, yra kertinis tolesnės Europos integracijos pagrindas; |
| --- | --- |

B.

kadangi visapusiška pagarba pagrindinėms vertybėms, įskaitant demokratiją, teisinės valstybės principą, gerą valdymą, žmogaus teises ir pagrindinėms laisves, įskaitant mažumų teises, yra kertinis tolesnės Europos integracijos pagrindas;

| C. | kadangi okupuotų Pietų Osetijos ir Abchazijos regionų humanitarinė padėtis ir izoliacija išlieka viena iš pagrindinių Gruzijos problemų; |
| --- | --- |

C.

kadangi okupuotų Pietų Osetijos ir Abchazijos regionų humanitarinė padėtis ir izoliacija išlieka viena iš pagrindinių Gruzijos problemų;

| D. | kadangi iš organizacijos „Transparency International“ 2017 m. korupcijos suvokimo indekso matyti, kad kovos su korupcija srityje ir toliau pasiekiami geri rezultatai; |
| --- | --- |

D.

kadangi iš organizacijos „Transparency International“ 2017 m. korupcijos suvokimo indekso matyti, kad kovos su korupcija srityje ir toliau pasiekiami geri rezultatai;

| E. | kadangi naujoje 2017–2020 m. nacionalinėje kovos su organizuotu nusikalstamumu strategijoje ir 2017 m. priimtame jos veiksmų plane daugiausia dėmesio skiriama kovai su „teisėtais vagimis“, narkotikų tranzitui ir kibernetiniams nusikaltimams, be to, šiuose dokumentuose nustatoma analize grindžiamas ir bendruomenės viešosios tvarkos palaikymas; |
| --- | --- |

E.

kadangi naujoje 2017–2020 m. nacionalinėje kovos su organizuotu nusikalstamumu strategijoje ir 2017 m. priimtame jos veiksmų plane daugiausia dėmesio skiriama kovai su „teisėtais vagimis“, narkotikų tranzitui ir kibernetiniams nusikaltimams, be to, šiuose dokumentuose nustatoma analize grindžiamas ir bendruomenės viešosios tvarkos palaikymas;

| F. | kadangi Stambulo konvencija, kuria siekiama užkirsti kelią smurtui prieš moteris ir smurtui šeimoje ir su juo kovoti, įsigaliojo 2017 m. rugsėjo 1 d. ir buvo sukurta Tarpžinybinė komisija dėl lyčių lygybės, smurto prieš moteris ir smurto šeimoje; |
| --- | --- |

F.

kadangi Stambulo konvencija, kuria siekiama užkirsti kelią smurtui prieš moteris ir smurtui šeimoje ir su juo kovoti, įsigaliojo 2017 m. rugsėjo 1 d. ir buvo sukurta Tarpžinybinė komisija dėl lyčių lygybės, smurto prieš moteris ir smurto šeimoje;

| G. | kadangi, atsižvelgiant į organizacijos „Žurnalistai be sienų“ pasaulio spaudos laisvės indeksą, padėtis Gruzijoje šiek tiek pagerėjo ir ji 64 vietos 2017 m. pakilo į 61 vietą 2018 m.; |
| --- | --- |

G.

kadangi, atsižvelgiant į organizacijos „Žurnalistai be sienų“ pasaulio spaudos laisvės indeksą, padėtis Gruzijoje šiek tiek pagerėjo ir ji 64 vietos 2017 m. pakilo į 61 vietą 2018 m.;

| 1. | itin palankiai vertina nuolat daromą pažangą reformų srityje ir pažangą, padarytą įgyvendinant asociacijos susitarimą ir IVLPE – dėl to Gruzija tapo pagrindine ES partnere regione; ragina Gruzijos valdžios institucijas ir toliau užtikrinti stabilumą, tolesnes demokratines reformas ir ekonominius bei socialinius pokyčius Gruzijos gyventojams, kuriems poveikį daro skurdas, nedarbas ir didelė ekonominė emigracija, nes tai vienas iš pagrindinių veiksnių, kad būtų užtikrintas gyventojų pritarimas siekiant Gruzijos suvereniteto ir teritorinio vientisumo pagal jos tarptautiniu mastu pripažintas sienas ir stiprinti ES ir Gruzijos bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | su pasitenkinimu pažymi, kad dėl Gruzijos Europos darbotvarkės sutaria įvairios politinės partijos ir jai pritaria dauguma Gruzijos piliečių; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal ES sutarties 49 straipsnį ir atsižvelgiant į 2017 m. kovo 25 d. Romos deklaraciją kiekviena Europos valstybė gali pateikti prašymą tapti ES nare, jei ji atitinka Kopenhagos kriterijus; tuo pat metu primena, kad, siekiant atverti papildomų perspektyvų, buvo pateiktas pasiūlymas dėl politikos „Rytų partnerystė+“, kurią propaguoja Parlamentas; teigiamai vertina Gruzijos vyriausybės iniciatyvą parengti integracijos į ES veiksmų gaires, kuriomis būtų siekiama stiprinti ES ir Gruzijos ryšius su Europos Sąjunga; teigiamai vertina aktyvų Gruzijos dalyvavimą daugiašalių Rytų partnerystės platformų veikloje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | giria Gruzijos valdžios institucijas už jų periodiškai vykdomas informavimo kampanijas apie asociacijos susitarimo ir IVLPE teikiamą naudą bei ekonomines galimybes, ir už paramą, kurią valdžios institucijos suteikė valdant reikiamus pakeitimus; |
| --- | --- |

3.

Galiojanti institucinė sistema, skirta asociacijos susitarimui įgyvendinti

| 4. | pažymi, kad ES parama Gruzijai 2017–2020 m. sudarys 371–453 mln. EUR, įskaitant papildomas lėšas, kurios skiriamos pagal principą „parama pagal pažangą“, laikantis ES ir Gruzijos asociacijos darbotvarkės; ragina Komisiją teikti tokią paramą proporcingai Gruzijos įsisavinimo pajėgumui ir pastangoms vykdyti reformas; atkreipia dėmesį į Gruzijos sprendimą sumažinti bendrą ministerijų skaičių nuo 14 iki 11, siekiant optimizuoti funkcijas ir sumažinti išlaidas, ir palankiai vertina Gruzijos vyriausybės sprendimą perskirti sutaupytas išlaidas švietimui; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina ministrą pirmininką ir Užsienio reikalų ministrą aktyviau dalyvauti vykdant aukšto lygmens politinę asociacijos susitarimo įgyvendinimo priežiūrą, visų pirma supaprastinant atitinkamas vyriausybės struktūras, koordinuojant ir sinchronizuojant atsakingų ministerijų planus ir užtikrinant jų visapusišką ir veiksmingą įgyvendinimą; teigiamai vertina tai, kad į Užsienio reikalų ministeriją įtraukta valstybės ministro tarnyba integracijos į Europą klausimais; tačiau siūlo, kad atsakomybe už integraciją į Europą dalytųsi visas ministrų aparatas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina tai, kad priimtas asociacijos susitarimo ir IVLPE įgyvendinimo planas trejų metų laikotarpiu, ir ragina valdžios institucijas parengti reformos strategiją, kuri papildytų šiuos planus, dėmesį sutelkiant į rezultatus, nesusijusius su teisėkūra ir darbuotojų mokymu, ir grindžiamą ekspertų poveikio vertinimu, pagal kurią taip pat turėtų būti numatytas tarpinstitucinis parlamento, vyriausybės ir prezidento administracijos bendradarbiavimas; atsižvelgdamas į tai, ragina Gruzijos Parlamentą aktyviau vykdyti šalies pasiūlymų dėl reformų projektų atitikties asociacijos susitarimui patikrinimus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, jog reikia, kad Gruzija paskirtų aukštos kvalifikacijos darbuotojus įgyvendinti asociacijos darbotvarkę; todėl ragina Gruzijos valdžios institucijas garantuoti, kad visuose ministerijų struktūriniuose padaliniuose, atsakinguose už integracijos į Europą klausimų sprendimą, būtų įdarbinta pakankamai konkrečią kvalifikaciją turinčių pareigūnų; ragina EIVT ir (arba) Komisiją teikti paramą gebėjimų stiprinimo srityje ir mokant Gruzijos pareigūnus spręsti su asociacijos susitarimo ir IVLPE įgyvendinimu susijusius klausimus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teigiamai vertina tai, kad buvo sukurta Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos tarpparlamentinė asamblėja, ir ragina šią asamblėją taip pat stebėti asociacijos susitarimų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai ragina EIVT ir (arba) Komisiją padidinti vidaus pajėgumus siekiant intensyviau vykdyti asociacijos susitarimo įgyvendinimo stebėseną, visų pirma numatant daugiau specialių žmogiškųjų išteklių, turinčių išsamių žinių apie Gruzijos administracinę ir teisinę sistemą, taip pat pereinant prie kokybinio pažangos vertinimo, visų pirma nustatant tikrinimo procesus, kurie sudaro sąlygas įvertinti suderinamumo su ES acquis lygį, kuris faktiškai pasiektas, atsižvelgiant į asociacijos susitarimo reikalavimus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į nepaprastai svarbų pilietinės visuomenės, įskaitant socialinius partnerius, vaidmenį įgyvendinant asociacijos susitarimą, nes jie yra reformas prižiūrintys subjektai, ir palankiai vertina jų pastangas stebėti, kaip įgyvendinamas susitarimas; primygtinai ragina Gruzijos valdžios institucijas užtikrinti, kad reformos pagal asociacijos susitarimą ir IVLPE būtų vykdomos visapusiškai dalyvaujant vietos valdžios institucijoms ir pilietinės visuomenės atstovams, taip pat socialiniams partneriams Europos socialinio modelio užtikrinimo klausimu, ir ragina valdžios institucijas ir ES užtikrinti jų ir periferinių zonų gyventojų galimybes susipažinti su informacija apie asociacijos susitarimo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad svarbu vykdyti aktyvią komunikaciją Gruzijos piliečių atžvilgiu apie Rytų partnerystės apčiuopiamą naudą ir tikslus, taip pat pabrėžia, kad reikia kovoti su dezinformacija teikiant faktais pagrįstą, prieinamą ir kokybišką informaciją visomis partnerės šalies kalbomis; ragina Gruziją stiprinti savo komunikacijos strategiją, pasitelkiant ES ir jos valstybių narių paramą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teigiamai vertina 2018 m. rugsėjo 4 d. Tbilisyje atidarytą Rytų partnerystės Europos mokyklą, kurioje numatyta tarptautinio bakalaureato programa, skirta mokiniams iš visų Rytų partnerystėje dalyvaujančių šalių; ragina Gruzijos valdžios institucijas didinti Europos studijų vaidmenį formaliojo švietimo mokymo programose; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pritaria preliminariems nustatytiems faktams ir išvadoms dėl 2018 m. prezidento rinkimų Gruzijoje pirmojo turo, kuriuos pateikė tarptautinė rinkimų stebėjimo misija, įskaitant jos Europos Parlamento delegaciją; palankiai vertina rinkimų konkurencinį pobūdį ir tai, kad nebuvo smurto atvejų; apgailestauja dėl Rusijos vykdomos Pietų Osetijos ir Abchazijos okupacijos, taip pat dėl Pietų Osetijos de facto valdžios institucijų sprendimo uždaryti administracinę sieną su Gruzija ir taip užkirsti kelią daugeliui Gruzijos piliečių balsuoti; ragina valdžios institucijas ir politines partijas iki antrojo turo išspręsti susirūpinimą keliančius klausimus, visų pirma dėl netinkamo valstybės išteklių naudojimo ir pernelyg didelių kampanijų finansavimo viršutinių ribų, taip pat dėl intensyvių žodinių išpuolių, nukreiptų prieš nepriklausomas pilietinės visuomenės organizacijas, kuriuos vykdo vyresnieji pareigūnai; |
| --- | --- |

13.

Politinis dialogas

| 14. | pakartoja, kad ES pozicija dėl Gruzijos konstitucinės reformos sutampa su teigiamu Venecijos komisijos bendru įvertinimu; apgailestauja, kad visiškai proporcinės rinkimų sistemos įgyvendinimas atidėtas iki 2024 metų; pakartoja, kad yra pasirengęs stebėti būsimus rinkimus Gruzijoje ir padėti Gruzijos valdžios institucijoms imtis tolesnių veiksmų dėl rekomendacijų, kurios bus pateiktos, ir jas įgyvendinant; pakartoja, kad centrinės rinkimų komisijos sudėtis turėtų būti nustatoma nedarant politinės įtakos ir kad priešrinkiminiu laikotarpiu neturėtų būti netinkamai naudojami administraciniai ištekliai; ragina Gruzijos valdžios institucijas atlikti prasmingą tyrimą dėl politiškai motyvuotų smurtinių incidentų per 2016 m. parlamento rinkimus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pritaria Gruzijos politinių institucijų demokratiniam stiprinimui ir yra pasirengęs padėti šioje srityje; pažymi, kad Gruzija yra viena iš nedaugelio šalių, kurioje visos valdžios šakos dalyvauja atviro valdymo partnerystėje; pabrėžia, kad svarbu vykdyti plataus užmojo reformų darbotvarkę, kurios tikslas – užtikrinti valstybės institucijų ir jų darbuotojų politinį neutralumą; atkreipia dėmesį į opozicijos vaidmenį parlamentinėje sistemoje ir pabrėžia, kad reikia skubiai nustatyti griežtesnius vykdomosios valdžios tikrinimo mechanizmus, be kita ko, pasitelkiant parlamento narių galimybę reguliariai užduoti klausimus ministrams bei ministrui pirmininkui, kad būtų užtikrinta jų atskaitomybė; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teigiamai vertina veiksmingą bevizio režimo Gruzijos piliečiams įgyvendinimą nuo 2017 m. kovo 27 d.; pažymi, kad Gruzija atitinka vizų režimo liberalizavimo kriterijus ir ragina reguliariai tai stebėti, kad būtų užtikrintas kriterijų atitikties tęstinumas; pažymi, kad nustačius bevizį režimą gaunama teigiamų rezultatų atsižvelgiant į žmonių tarpusavio ryšių plėtojimą; teigiamai vertina Gruziją dėl pritaikytų priemonių, kuriomis siekiama nedelsiant spręsti bevizio režimo pažeidimus, ir ragina ES valstybes nares pripažinti Gruziją saugia kilmės šalimi; pabrėžia, kad svarbu didinti Gruzijos ir ES valstybių narių teisminių institucijų ir teisėsaugos tarnybų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina tai, kad toliau įgyvendinama Gruzijos migracijos strategija bei veiksmų planas ir stiprinamas pasienio su Turkija bei Azerbaidžanu sektorių atkūrimas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | remia Gruziją jai laikantis taikaus konfliktų sprendimo, susitaikymo ir dalyvavimo politikos ir jos konstruktyvų dalyvavimą Ženevos tarptautinėse diskusijose; palankiai vertina Gruzijos pastangas palaikyti dialogą su Rusija; giria 2018 m. balandžio 4 d. pristatytą iniciatyvą „Žingsnis geresnės ateities link“, kuria siekiama gerinti gyventojų, gyvenančių okupuotuose regionuose, humanitarines ir socialines bei ekonomines sąlygas, taip pat skatinti žmonių tarpusavio ryšius ir stiprinti susiskaldžiusių bendruomenių tarpusavio pasitikėjimą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apgailestaudamas primena, kad praėjus 10 metų Rusijos Federacija vis dar yra neteisėtai okupavusi Gruzijos teritorijas, ir pakartoja, kad tvirtai remia Gruzijos suverenitetą ir teritorinį vientisumą; atkreipia dėmesį į Gruzijos ieškinį Europos Žmogaus Teisių Teisme (EŽTT) prieš Rusiją dėl prievartos priemonių naudojimo prieš asmenis, gyvenančius Abchazijoje ir Pietų Osetijoje, ir į tai, kad Gruzijos parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje nustatytas G. Otchozorios ir A. Tatunašvili juodasis sąrašas, kurį įtraukti asmenys, nuteisti už žmogžudystę, grobimą, kankinimą ar nežmonišką elgesį, ar kurių atžvilgiu vykdomas tyrimas dėl šių nusikaltimų; pabrėžia, kad tarptautinė bendruomenė turi priimti nuoseklią, suderintą, vieningą ir tvirtą poziciją Rusijos vykdomos okupacijos ir aneksijos politikos klausimu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai ragina Gruzijos valdžios institucijas toliau stengtis pašalinti esamas kliūtis ir bandyti išplėsti asociacijos susitarimo ir IVLPE naudą Abchazijos ir Cchinvalio (Pietų Osetija) regionų gyventojams gerinant informavimą apie naujas susitarimo teikiamas galimybes ir vietos lygmeniu plėtojant ad hoc projektus prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo srityse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | giria Gruzijos nuolatinį dalyvavimą civilinių ir karinių krizių valdymo operacijose, vykdomose pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP); pažymi, jog reikia, kad ES ir Gruzija toliau plėtotų aukšto lygmens dialogą saugumo klausimais, ypač kovos su radikalėjimu, smurtiniu ekstremizmu, propaganda ir hibridinėmis grėsmėmis srityje; |
| --- | --- |

21.

Teisinė valstybė, geras valdymas ir žiniasklaidos laisvė

| 22. | atkreipia dėmesį į Gruzijos kovos su žemo ir vidutinio lygmens korupcija rezultatus, dėl kurių pasiekta gera regioninė vieta suvokimo indeksuose; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad aukšto lygio elitinė korupcija išlieka rimta problema; giria Gruziją už kovos su korupcija strategijos ir jos veiksmų plano įgyvendinimą; ragina Gruziją užtikrinti, kad Kovos su korupcija agentūra būtų nepriklausoma, jai nebūtų daroma politinė įtaka ir ji būtų atskirta nuo valstybės saugumo tarnybos; pakartoja, kad svarbu veiksmingai laikytis valdžių padalijimo principo ir aiškiai atskirti politikos ir ekonomikos interesus, ir pabrėžia, kad siekiant kovoti su korupcija būtina užtikrinti nepriklausomas teismines institucijas ir patikimus aukšto lygio korupcijos bylų tyrimų rezultatus, kurie dar turi būti pasiekti; mano, kad Gruzija yra svarbi ES partnerė įvairiose bendradarbiavimo srityse, pvz., kovojant su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primygtinai ragina Gruzijos valdžios institucijas įdiegti visapusišką nepriklausomą ir veiksmingą teisėsaugos pareigūnų piktnaudžiavimo atvejų tyrimo ir persekiojimo už juos mechanizmą, atskirtą nuo generalinės prokuratūros įgaliojimų, siekiant spręsti nuolatinio atskaitomybės trūkumo problemą; todėl teigiamai vertina tai, kad sukurta Valstybės inspektoriaus tarnyba, kuri tirs teisėsaugos pareigūnų padarytus žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | yra labai susirūpinęs dėl spaudimo, kurį Turkija daro Gruzijoje gyvenantiems turkams, taip pat švietimo institucijoms dėl jų tariamų sąsajų su F. Güleno judėjimu; primygtinai ragina Gruzijos valdžios institucijas atidžiai stebėti šią situaciją ir užtikrinti, kad teisminės procedūros ir bet kurie kiti veiksmai, kurių imamasi, visapusiškai atitiktų europinius principus ir standartus; primygtinai ragina ES remti Rytų partnerystės šalis ir padėti joms atlaikyti pastaraisiais mėnesiais visų pirma Turkijos daromą spaudimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkreipia dėmesį į vykdomą teisminių institucijų reformą ir didesnio nešališkumo bei skaidrumo ženklus, tačiau primena, kad Venecijos komisija pareiškė susirūpinimą dėl siūlomų teisės aktų pakeitimų, kuriais neužtikrinamas Gruzijos prokurorų tarybos politinis neutralumas; ragina nustatyti visas būtinas priemones, kad būtų sustiprinta teismų sistema, be kita ko, stiprinant administracinius gebėjimus, ir garantuoti visišką teisminių institucijų bei prokuratūros nepriklausomumą ir ragina užtikrinti Vidaus reikalų ministerijos, įskaitant policiją ir saugumo tarnybas, kurias reikia pertvarkyti ir reformuoti, demokratinę kontrolę, taip pat siekiant garantuoti skaidrumą, visų pirma atsižvelgiant į teisėjų atranką, skyrimą ir paaukštinimą ir su jais susijusias drausmines procedūras; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į vykdomų viešojo administravimo reformų svarbą; palankiai vertina neseniai priimtą Valstybės tarnybos įstatymą ir tikisi, kad jis bus greitai įgyvendintas, siekiant tvariai padidinti piliečių pasitikėjimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | susirūpinęs pažymi, kad Gruzijos vyriausybė nepatvirtino naujo teisės akto, kuriuo būtų pagerintos visuomenės galimybės susipažinti su informacija; apgailestauja dėl to, kad pasiūlyta reforma toliau ribojamos galimybės šioje srityje; ragina Gruzijos vyriausybę užtikrinti veiksmingas galimybes susipažinti su vieša informacija; primena, kad tai yra esminis įsipareigojimas, prisiimtas pagal asociacijos susitarimą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primygtinai ragina Gruzijos vyriausybę toliau įgyvendinti viešųjų finansų valdymo reformą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina tai, kad priimta nacionalinė kovos su organizuotu nusikalstamumu strategija; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Gruzijos parlamentą apsvarstyti pakeitimų paketą, kuriuo siekiama reformuoti kovos su narkotikais politikos teisės aktus, atsižvelgiant į 2017 m. lapkričio 30 d. Konstitucinio Teismo sprendimą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina tai, kad Gruzijos parlamentas pritarė įstatymų paketui, kuriuo siekiama pagerinti kalinių padėtį; |
| --- | --- |

31.

Pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms

| 32. | ragina Gruzijos valdžios institucijas toliau diegti šalies žmogaus teisių koordinavimo mechanizmą ir stiprinti bendradarbiavimą daugiašaliuose forumuose; reiškia susirūpinimą dėl to, kad nepadaryta pažangos tiriant Azerbaidžano žurnalisto Afgano Mukhtarli pagrobimą iš Tbilisio, kuris parodė, kad esama daug saugumo tarnybų veikimo trūkumų, įskaitant politinį kišimąsi; ragina Gruzijos vyriausybę užtikrinti, kad tyrimas būtų nedelsiant ir patikimai užbaigtas, ir pabrėžia, jog reikia, kad Gruzija garantuotų saugią ir nepavojingą aplinką jos teritorijoje gyvenantiems žmogaus teisių gynėjams, siekiant užtikrinti, kad daugiau nepasikartotų tokie veiksmai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkreipia dėmesį į 2017 m. lapkričio 28 d. EŽTT sprendimą, susijusį su buvusiu Ministru Pirmininku Vano Merabishvili, kuriuo nustatytas Europos žmogaus teisių konvencijos 18 straipsnio pažeidimas, nes areštuojant buvusį ministrą pirmininką buvo laikomasi „slaptos darbotvarkės“ ir „savanaudiškų tikslų“; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad svarbu nustatyti aiškią, skaidrią ir žmogaus teisėmis grindžiamą politiką ir mechanizmus, susijusius su ankstesnių administracijų laikotarpiu padarytų žmogaus teisių pažeidimų tyrimu, baudžiamuoju persekiojimu ir kompensavimu, kartu patikinant, kad šio proceso metu bus visapusiškai laikomasi teisinės valstybės ir tinkamo proceso principų; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Gruzijos valdžios institucijas imtis tolesnių veiksmų, kad būtų išsaugotos, visų pirma pažeidžiamų grupių, pagrindinės laisvės ir žmogaus teisės, ir kovoti su neapykantą kurstančia kalba ir diskriminacija, nukreiptomis prieš LGBTQI asmenis, romus, ŽIV / AIDS sergančius žmones, neįgaliuosius ir kitus mažumų atstovus, be kita ko, darbo rinkoje, pasitelkiant iš dalies pakeistą Darbo kodeksą; ypač ragina Gruziją suderinti teisės aktus dėl neįgaliųjų teisių su JT neįgaliųjų teisių konvencija, kurią Gruzija ratifikavo 2014 m.; teigiamai vertina tai, kad Gruzija ratifikavo Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), taip pat priėmė įstatymą dėl oficialiosios kalbos ir valstybės strategijos, skirtos piliečių lygybei ir integracijai užtikrinti, ir ragina nedelsiant juos įgyvendinti ir sukurti veiksmingą stebėsenos mechanizmą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Gruzijos valdžios institucijas imtis tolesnių veiksmų, kad moterys būtų apsaugotos nuo visų formų smurto, seksualinės prievartos ir priekabiavimo darbe ir viešosiose vietose, ir būtų padidintas moterų skaičius darbo rinkoje politiniame gyvenime, kur joms vis dar atstovaujama nepakankamai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina stiprinti vaikų teisių apsaugą, be kita ko, smurto prieš vaikus prevenciją, ir visų vaikų, įskaitant neįgalius vaikus, galimybes naudotis švietimo paslaugomis; pakartoja, kad Gruzijos vyriausybė yra atsakinga už atidų našlaičių prieglaudose ir religinėse globos įstaigose esančių vaikų padėties stebėjimą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primena laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos, redakcinės nepriklausomybės bei pliuralizmo ir nuosavybės skaidrumo žiniasklaidos srityje kaip pagrindinių demokratijos principų svarbą; su pasitenkinimu pažymi, kad, kaip nurodoma organizacijos „Žurnalistai be sienų“ paskelbtame 2018 m. pasaulio spaudos laisvės indekse, padėtis Gruzijoje pagerėjo; atkreipia dėmesį į žiniasklaidos turinio politizavimą; primena televizijos kanalo „Rustavi 2“ atvejį; |
| --- | --- |

38.

Prekyba ir ekonominis bendradarbiavimas

| 39. | palankiai vertina tai, kad, visų pirma priėmus darbuotojų saugos įstatymą, didelis dėmesys skiriamas darbo vietų kūrimui ir darbuotojų teisėms, siekiant veiksmingai kovoti su incidentų darbe daroma didele žala žmonėms; primygtinai ragina Gruzijos parlamentą išplėsti įstatymo taikymo sritį, kad būtų išvengta išimčių; primena Gruzijos valdžios institucijoms apie įsipareigojimą laikytis tarptautinių darbuotojų teisių standartų ir pabrėžia poreikį pertvarkyti Darbo sąlygų tikrinimo departamentą į visavertę ir nepriklausomą darbo inspekcijos sistemą, suderintą su TDO konvencija Nr. 81, siekiant pagerinti darbuotojų saugą ir sumažinti nedeklaruojamą darbą; ragina nutraukti darbdavių taikomą praktiką, kai diskriminuojami asmenys, kurie naudojasi savo profesinių sąjungų teisėmis; yra susirūpinęs dėl vaikų darbo ir nepakankamos profesinių sąjungų asociacijos laisvės; primena, kad pagal asociacijos susitarimo reikalavimus darbuotojų sauga yra nepaprastai svarbi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pažymi, kad ES yra didžiausia Gruzijos prekybos partnerė, atsakinga už beveik trečdalį visos prekybos, ir svarbiausia paramos teikėja bei didžiausias tiesioginių užsienio investicijų šaltinis; palankiai vertina pagrindinių struktūrinių reformų, kuriomis siekiama gerinti ekonominę ir verslo aplinką ir gauti kuo didesnę naudą iš IVLPE, įgyvendinimą; teigiamai vertina Gruzijos pažangą, padarytą derinant jos teisės aktus su prekyba susijusiose srityse, įskaitant sanitarines ir fitosanitarines priemones, tačiau ragina užtikrinti didesnę pažangą maisto saugos srityje; atkreipia dėmesį į šiuo metu vykdomų struktūrinių reformų, susijusių su investavimo aplinkos gerinimu Gruzijoje, svarbą; pabrėžia, jog reikia, kad Gruzijos valdžios institucijos užtikrintų sąžiningą Gruzijos ekonomikos augimo rezultatų paskirstymą gyventojams, ir asociacijos susitarimo įgyvendinimą MVĮ naudai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | su pasitenkinimu pažymi, kad į ES pradėti eksportuoti keli nauji produktai, nors Gruzija vis dar daugiausia eksportuoja žemės ūkio prekes ir žaliavas; ragina Komisiją remti Gruziją nustatant tas sritis, kuriose būtų galima toliau skatinti ekonomikos įvairinimą, ir teikiant joms pirmenybę IVLPE įgyvendinimo procese; rekomenduoja Gruzijai apsvarstyti produktų, eksportuojamų į ES rinkas, įvairinimo strategiją; |
| --- | --- |

41.

| 42. | teigiamai vertina pažangą, padarytą viešųjų pirkimų srityje, ir atitinkamai planuojamą teisės aktų suderinimą iki 2022 m.; pabrėžia nešališkos ir nepriklausomos peržiūros įstaigos svarbą; primygtinai ragina Gruzijos vyriausybę padidinti viešųjų pirkimų sistemos skaidrumą, visų pirma sumažinant viešųjų pirkimų įstatyme nustatytų atviram konkursui taikomų išimčių skaičių, siekiant sumažinti bendrą be konkurso sudaromų sutarčių kiekį; |
| --- | --- |

42.

| 43. | teigiamai vertina tai, kad Gruzija prisijungė prie Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kilmės taisyklių konvencijos, dėl to bus sudarytos sąlygos taikyti kilmės kumuliaciją išsamioje ir visapusiškoje laisvosios prekybos erdvėje; ragina Gruziją taip pat prisijungti prie Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros; |
| --- | --- |

43.

Energetika ir kitos bendradarbiavimo sritys

| 44. | palankiai vertina Gruzijos narystę Energijos bendrijoje ir pažangą, padarytą pagal asociacijos susitarimo ir Energijos bendrijos sutarties nuostatas siekiant integruoti Gruzijos energetikos rinką į ES rinką pasitelkiant reguliavimo konvergenciją; yra įsitikinęs, kad taip toliau siekiama vykdyti sąlygas, kad būtų užtikrintas visos Europos energijos rūšių derinys, laikantis Paryžiaus susitarimo dėl kovos su klimato kaita priemonių ir JT darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. 10 tikslo dėl kovos su energijos nepritekliumi priemonių; primygtinai ragina Gruzijos valdžios institucijas dėti visas pastangas, kurių reikia siekiant paspartinti ES energetikos acquis priėmimą, remiant ES, taip pat intensyvinti mokslinį bendradarbiavimą ir inovacijų plėtrą energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos srityje; pažymi, kad tokie planai, kaip Energetikos ministerijos integravimas į Ekonomikos ir darnaus vystymosi ministeriją, turėtų būti rengiami glaudžiai bendradarbiaujant su Gruzijos parlamentu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rekomenduoja Gruzijos valdžios institucijoms parengti patikimą nacionalinę energetikos strategiją, pagal kurią būtų sumažintas energijos subsidijų lygis ir padidintas energijos tiekimo saugumas bei energetinė nepriklausomybė; ragina plėtoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir didinti energijos vartojimo efektyvumą, taip pat priimti būtinus įstatymus ir pritaikyti institucinę sistemą; ragina stiprinti energijos tranzito funkcijas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pažymi, kad reikia atlikti tolesnius įgyvendinimo veiksmus transporto ir aplinkos srityje; primygtinai ragina Gruzijos vyriausybę priimti kovos su oro tarša strategiją; ragina Gruzijos valdžios institucijas padidinti visuomenės dalyvavimą su aplinka susijusių sprendimų priėmimo procese ir informacijos apie aplinką dalijimosi mastą, siekiant skatinti visuomeninį interesą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primena, kad aplinkos valdymas yra esminis asociacijos susitarimo reikalavimų aspektas; džiaugiasi, kad įsigaliojo naujasis ES teisės aktus atitinkantis Poveikio aplinkai vertinimo kodeksas ir kad buvo patvirtintos Klimato politikos veiksmų plano gairės; ragina toliau derinti nacionalinę aplinkos politiką su ES kovos su klimato kaita tikslais, vadovaujantis 2015 m. Paryžiaus susitarimo nuostatomis, ir, visų pirma, baigti rengti Mažo išmetamųjų teršalų kiekio technologijų plėtojimo strategiją ir ją priimti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pažymi, kad Gruzija įsipareigojo veiksmingai įgyvendinti daugiašalius aplinkosaugos susitarimus pagal prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyrių, kurį reikia toliau tobulinti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atkreipia dėmesį į Gruzijos vyriausybės planą toliau vystyti hidroenergiją; atsižvelgdamas į tai, ragina Gruzijos valdžios institucijas patvirtinti ES standartus ir jų laikytis visuose projektuose ir, visų pirma, taikyti atvirą ir skaidrią poveikio aplinkai vertinimo procedūrą, į kurią būtų įtraukti visi pagrindiniuose sprendimo priėmimo proceso etapuose dalyvaujantys suinteresuotieji subjektai; |
| --- | --- |

49.

Institucinės nuostatos

| 50. | mano, kad naudinga įtraukti Gruzijos valdžios institucijas nuo atitinkamų teisės aktų projektų rengimo etapo, siekiant užtikrinti įtraukesnį procesą ir sumažinti Gruzijos perėjimo išlaidas, ir ragina Komisiją visapusiškai pasinaudoti ex ante keitimosi informacija mechanizmais; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pakartoja savo pasiryžimą didinti tarptautinių susitarimų su ES Rytų šalimis partnerėmis įgyvendinimo stebėseną; dar kartą ragina Komisiją ir EIVT dažniau perduoti Parlamentui ir Tarybai išsamias rašytines ataskaitas dėl šių susitarimų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad IVLPE įgyvendinimo vertinime labai daug dėmesio skiriama prekybos srautams ir kliūtims prekybai; ragina Komisiją tinkamai stebėti ir vertinti IVLPE įgyvendinimą, ypač daug dėmesio skiriant acquis perkėlimui į nacionalinę teisę ir įgyvendinimui, taip pat poveikiui Gruzijos visuomenei, ir pateikti viešas ir išsamias metines ataskaitas, įskaitant dėl ES teikiamos techninės ir finansinės paramos; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Tarybą ir Komisiją ir toliau naudoti visus galimus svertus siekiant skatinti Gruzijos pastangas veiksmingai įgyvendinti IVLPE ir padėti jai tai padaryti ir primena, kad tvarus IVLPE įgyvendinimas negali priklausyti tik nuo ES paramos ir kad šiuo tikslu reikia užtikrinti nepriklausomą Gruzijos vykdomą administravimą, siekiant skatinti didesnius prekybos srautus, mažesnę biurokratinę naštą ir administracinių procedūrų supaprastinimą; ragina abi šalis teikti didesnę paramą labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir užtikrinti joms techninę paramą; primygtinai ragina Komisiją apsvarstyti, ar nereikėtų įsteigti paramos grupės Gruzijai, panašios į Ukrainai skirtą grupę; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina EIVT ir (arba) Komisiją vienu metu paskelbti visas metines asociacijos įgyvendinimo ataskaitas ir tuo pačiu metu paskelbti lyginamąjį pažangos, kurią kiekviena asocijuotoji partnerė pasiekė įgyvendindama asociacijos susitarimą ir IVLPE, lygio vertinimą, atliktą taikant konkrečius lyginamuosius rodiklius; |
| --- | --- |

54.

| 55. | yra pasiryžęs rengti metines asociacijos susitarimų įgyvendinimo ataskaitas; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Gruzijos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  OL C 294, 2016 8 12, p. 31.

(2)  OL C 11, 2018 1 12, p. 82.

(3)  OL C 356, 2018 10 4, p. 130.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0073.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0266.

(6)  „Rinkimų reformos trijose rytinėse kaimyninėse asociacijos susitarimus pasirašiusiose šalyse – Ukrainoje, Gruzijoje ir Moldovoje“ (anglų k.), Europos Parlamentas, 2017 m. spalio 26 d.

(7)  „ES ir Moldovos, Gruzijos ir Ukrainos asociacijos susitarimai“, Europos Parlamentas, 2018 m. birželio 28 d.

(8)  „Institucinės sistemos kūrimas asociacijos susitarimų įgyvendinimui Gruzijoje, Moldovoje ir Ukrainoje: lyginamoji perspektyva“ (anglų k.), Europos Parlamentas, 2018 m. rugsėjo mėn.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/58

---

P8_TA(2018)0458

ES asociacijos susitarimo su Moldova įgyvendinimas

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES asociacijos susitarimo su Moldova įgyvendinimo (2017/2281(INI))

(2020/C 363/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 8 straipsnį ir V antraštinę dalį, ypač 21, 22, 36 ir 37 straipsnius, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktąją dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 8 straipsnį ir V antraštinę dalį, ypač 21, 22, 36 ir 37 straipsnius, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktąją dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą, kuris visapusiškai įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą, kuris visapusiškai įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas, visų pirma į 2018 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl politinės krizės Moldovoje, kilusios paskelbus Kišiniovo mero rinkimus negaliojančiais (1), 2017 m. lapkričio 15 d. rekomendaciją dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (2), 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl sprendimo suteikti Moldovos Respublikai makrofinansinę paramą (3) ir 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl asociacijos susitarimų ir (arba) išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių su Gruzija, Moldova ir Ukraina įgyvendinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas, visų pirma į 2018 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl politinės krizės Moldovoje, kilusios paskelbus Kišiniovo mero rinkimus negaliojančiais (1), 2017 m. lapkričio 15 d. rekomendaciją dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (2), 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl sprendimo suteikti Moldovos Respublikai makrofinansinę paramą (3) ir 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl asociacijos susitarimų ir (arba) išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių su Gruzija, Moldova ir Ukraina įgyvendinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. pasirašytą susitarimo memorandumą, susitarimą dėl paskolos programos ir dotacijos susitarimą dėl 100 mln. EUR vertės mikrofinansinės paramos 2017–2018 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. pasirašytą susitarimo memorandumą, susitarimą dėl paskolos programos ir dotacijos susitarimą dėl 100 mln. EUR vertės mikrofinansinės paramos 2017–2018 m.,

| — | atsižvelgdamas į Moldovos nacionalinį veiksmų planą, skirtą Moldovos ir Europos Sąjungos asociacijos susitarimo įgyvendinimui (angl. NAPIAA) 2017–2019 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moldovos nacionalinį veiksmų planą, skirtą Moldovos ir Europos Sąjungos asociacijos susitarimo įgyvendinimui (angl. NAPIAA) 2017–2019 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 3 d. Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) bendrą darbo dokumentą dėl Moldovos asociacijos įgyvendinimo ataskaitos (SWD(2018)0094), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 3 d. Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) bendrą darbo dokumentą dėl Moldovos asociacijos įgyvendinimo ataskaitos (SWD(2018)0094),

| — | atsižvelgdamas į Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimų bendras deklaracijas (naujausia deklaracija paskelbta per 2017 m. lapkričio 24 d. susitikimą Briuselyje), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimų bendras deklaracijas (naujausia deklaracija paskelbta per 2017 m. lapkričio 24 d. susitikimą Briuselyje),

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2018 m. vasario 26 d. išvadas dėl Moldovos Respublikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2018 m. vasario 26 d. išvadas dėl Moldovos Respublikos,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 2 d. paskelbtą organizacijos „Transparency International“ ataskaitą „Korupcijos padėtis: Armėnija, Azerbaidžanas, Gruzija, Moldova ir Ukraina“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 2 d. paskelbtą organizacijos „Transparency International“ ataskaitą „Korupcijos padėtis: Armėnija, Azerbaidžanas, Gruzija, Moldova ir Ukraina“,

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro ir Europos Tarybos Venecijos komisijos nuomones ir rekomendacijas, visų pirma į 2018 m. kovo 15 d. nuomonę dėl rinkimų reformos Moldovoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro ir Europos Tarybos Venecijos komisijos nuomones ir rekomendacijas, visų pirma į 2018 m. kovo 15 d. nuomonę dėl rinkimų reformos Moldovoje,

| — | atsižvelgdamas į EURONEST parlamentinės asamblėjos, Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo ir kitų Moldovos pilietinės visuomenės atstovų rekomendacijas ir veiklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EURONEST parlamentinės asamblėjos, Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo ir kitų Moldovos pilietinės visuomenės atstovų rekomendacijas ir veiklą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 3–4 d. vykusios Užsienio reikalų komiteto misijos Moldovoje išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 3–4 d. vykusios Užsienio reikalų komiteto misijos Moldovoje išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto užsakymu parengtus ekspertų tyrimus, įskaitant 2017 m. spalio 26 d. paskelbtą tyrimą „Rinkimų reformos trijose rytinėse kaimyninėse asociacijos susitarimus pasirašiusiose šalyse – Ukrainoje, Gruzijoje ir Moldovoje – ir jų įtaka politiniams pokyčiams šiose šalyse“ (5), 2018 m. birželio 28 d. paskelbtą įgyvendinimo ES lygmeniu vertinimą „ES ir Moldovos, Gruzijos ir Ukrainos asociacijos susitarimai“ (6) ir 2018 m. liepos mėn. paskelbtą lyginamąjį tyrimą „Institucinės struktūros kūrimas asociacijos susitarimų įgyvendinimui Gruzijoje, Moldovoje ir Ukrainoje“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto užsakymu parengtus ekspertų tyrimus, įskaitant 2017 m. spalio 26 d. paskelbtą tyrimą „Rinkimų reformos trijose rytinėse kaimyninėse asociacijos susitarimus pasirašiusiose šalyse – Ukrainoje, Gruzijoje ir Moldovoje – ir jų įtaka politiniams pokyčiams šiose šalyse“ (5), 2018 m. birželio 28 d. paskelbtą įgyvendinimo ES lygmeniu vertinimą „ES ir Moldovos, Gruzijos ir Ukrainos asociacijos susitarimai“ (6) ir 2018 m. liepos mėn. paskelbtą lyginamąjį tyrimą „Institucinės struktūros kūrimas asociacijos susitarimų įgyvendinimui Gruzijoje, Moldovoje ir Ukrainoje“ (7),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A8-0322/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A8-0322/2018),

| A. | kadangi Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos politiniai ir ekonominiai santykiai tapo glaudesni dėl Rytų partnerystės ir visų pirma dėl to, kad 2014 m. birželio 27 d. pasirašytas ir 2016 m. liepos 1 d. įsigaliojo ES ir Moldovos asociacijos susitarimas, apimantis išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVLPE) sukūrimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos politiniai ir ekonominiai santykiai tapo glaudesni dėl Rytų partnerystės ir visų pirma dėl to, kad 2014 m. birželio 27 d. pasirašytas ir 2016 m. liepos 1 d. įsigaliojo ES ir Moldovos asociacijos susitarimas, apimantis išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVLPE) sukūrimą;

| B. | kadangi asociacijos susitarimas pagrįstas bendromis vertybėmis, t. y. pagarba demokratijos principams, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, kaip skelbiama Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kaip apibrėžta Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje, 1975 m. Europos saugumo ir bendradarbiavimo konferencijos Helsinkio baigiamajame akte ir 1990 m. Paryžiaus chartijoje dėl naujos Europos; |
| --- | --- |

B.

kadangi asociacijos susitarimas pagrįstas bendromis vertybėmis, t. y. pagarba demokratijos principams, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, kaip skelbiama Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kaip apibrėžta Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje, 1975 m. Europos saugumo ir bendradarbiavimo konferencijos Helsinkio baigiamajame akte ir 1990 m. Paryžiaus chartijoje dėl naujos Europos;

| C. | kadangi pagal šį susitarimą Moldova įsipareigojo įvairiose srityse vykdyti didelio masto vidaus reformas, pagrįstas ES teisės aktais ir praktika, kuriomis būtų prisidedama prie gero valdymo, ekonomikos vystymosi ir tvirtesnio bendradarbiavimo su ES; kadangi ES, remdama šias pastangas, įsipareigojo Moldovai teikti didelę finansinę paramą ir paramą biudžetui (nuo 2007 m. skirta 1,14 mlrd. EUR lėšų), taip pat regioninių programų finansavimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal šį susitarimą Moldova įsipareigojo įvairiose srityse vykdyti didelio masto vidaus reformas, pagrįstas ES teisės aktais ir praktika, kuriomis būtų prisidedama prie gero valdymo, ekonomikos vystymosi ir tvirtesnio bendradarbiavimo su ES; kadangi ES, remdama šias pastangas, įsipareigojo Moldovai teikti didelę finansinę paramą ir paramą biudžetui (nuo 2007 m. skirta 1,14 mlrd. EUR lėšų), taip pat regioninių programų finansavimą;

| D. | kadangi IVLPE suteikia lengvatinio Moldovos prekių ir paslaugų patekimo į ES rinką galimybę; kadangi dėl IVLPE ES ir Moldovos prekybos apimtis 2017 m. padidėjo 20 proc. – iki 4 mlrd. EUR; kadangi šiuo metu ES yra didžiausia Moldovos prekybos partnerė, su kuria vykdoma daugiau kaip 55 proc. visos prekybos; kadangi ES yra ir didžiausia investuotoja Moldovoje; kadangi remiantis pirminiais 2018 m. duomenimis patvirtinama teigiama tendencija; kadangi Moldovos naudojimosi lengvatomis lygis (90 proc.) rodo, kad IVLPE yra naudinga Moldovos įmonėms, darbuotojams ir piliečiams; kadangi pasiekta pažangos tokiose itin svarbiose srityse, kaip antai, sanitarijos ir fitosanitarijos priemonės, techninės kliūtys prekybai, muitinė ir viešieji pirkimai; kadangi vadovaujantis prekybai ir darniam vystymuisi skirto skyriaus nuostatomis sukurtos vietos patarėjų grupės, kurios iki šiol buvo susitikusios tris kartus; |
| --- | --- |

D.

kadangi IVLPE suteikia lengvatinio Moldovos prekių ir paslaugų patekimo į ES rinką galimybę; kadangi dėl IVLPE ES ir Moldovos prekybos apimtis 2017 m. padidėjo 20 proc. – iki 4 mlrd. EUR; kadangi šiuo metu ES yra didžiausia Moldovos prekybos partnerė, su kuria vykdoma daugiau kaip 55 proc. visos prekybos; kadangi ES yra ir didžiausia investuotoja Moldovoje; kadangi remiantis pirminiais 2018 m. duomenimis patvirtinama teigiama tendencija; kadangi Moldovos naudojimosi lengvatomis lygis (90 proc.) rodo, kad IVLPE yra naudinga Moldovos įmonėms, darbuotojams ir piliečiams; kadangi pasiekta pažangos tokiose itin svarbiose srityse, kaip antai, sanitarijos ir fitosanitarijos priemonės, techninės kliūtys prekybai, muitinė ir viešieji pirkimai; kadangi vadovaujantis prekybai ir darniam vystymuisi skirto skyriaus nuostatomis sukurtos vietos patarėjų grupės, kurios iki šiol buvo susitikusios tris kartus;

| E. | kadangi ES 2014 m. taip pat pritarė tam, kad biometrinius pasus turintys Moldovos piliečiai be vizų keliautų į Šengeno erdvę, jei Moldova vykdys reformas teisingumo ir saugumo srityse, įskaitant kovą su korupcija; kadangi per pirmus dvejus bevizio režimo taikymo metus juo pasinaudojo daugiau kaip 1,5 mln. Moldovos piliečių; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES 2014 m. taip pat pritarė tam, kad biometrinius pasus turintys Moldovos piliečiai be vizų keliautų į Šengeno erdvę, jei Moldova vykdys reformas teisingumo ir saugumo srityse, įskaitant kovą su korupcija; kadangi per pirmus dvejus bevizio režimo taikymo metus juo pasinaudojo daugiau kaip 1,5 mln. Moldovos piliečių;

| F. | kadangi ES ne kartą išreiškė susirūpinimą dėl demokratinių standartų prastėjimo, susijusio su Moldovos valdžios institucijų pastaruoju metu priimtais sprendimais, ir, be kita ko, dėl 2018 m birželio mėn. neskaidraus Kišiniovo vietos rinkimų paskelbimo negaliojančiais dėl abejotinų priežasčių, 2017 m. liepos mėn. rinkimų reformos, kuri priimta nepaisant neigiamų Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro ir Venecijos komisijos rekomendacijų, menkos pažangos patraukiant baudžiamojon atsakomybėn už 2014 m. atskleistą 1 mlrd. USD dydžio bankinio sukčiavimo atvejį atsakingus asmenis ir dažnėjančių žmogaus teisių pažeidimų, kuriuos, visų pirma, patiria nepriklausomi teisėjai, žurnalistai ir politiniai oponentai; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES ne kartą išreiškė susirūpinimą dėl demokratinių standartų prastėjimo, susijusio su Moldovos valdžios institucijų pastaruoju metu priimtais sprendimais, ir, be kita ko, dėl 2018 m birželio mėn. neskaidraus Kišiniovo vietos rinkimų paskelbimo negaliojančiais dėl abejotinų priežasčių, 2017 m. liepos mėn. rinkimų reformos, kuri priimta nepaisant neigiamų Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro ir Venecijos komisijos rekomendacijų, menkos pažangos patraukiant baudžiamojon atsakomybėn už 2014 m. atskleistą 1 mlrd. USD dydžio bankinio sukčiavimo atvejį atsakingus asmenis ir dažnėjančių žmogaus teisių pažeidimų, kuriuos, visų pirma, patiria nepriklausomi teisėjai, žurnalistai ir politiniai oponentai;

| G. | kadangi dėl šių įvykių 2017 m. ES neišmokėjo paskutinių dviejų įmokų, numatytų pagal paramos biudžetui programą ir skirtų teisingumo sektoriaus reformoms, nes Moldovos valdžios institucijos parodė nepakankamą ryžtą reformuoti šį sektorių, ir 2018 m. ES sustabdė pirmos makrofinansinės paramos dalies skyrimą dėl to, kad nebuvo įvykdytos politinės 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo priede išdėstytos sąlygos, kuriose nurodyta, kad „išankstinė makrofinansinės pagalbos teikimo sąlyga yra ta, kad pagalbą gaunanti šalis turi paisyti veiksmingų demokratinių mechanizmų, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, ir teisinės valstybės principo ir užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms“; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl šių įvykių 2017 m. ES neišmokėjo paskutinių dviejų įmokų, numatytų pagal paramos biudžetui programą ir skirtų teisingumo sektoriaus reformoms, nes Moldovos valdžios institucijos parodė nepakankamą ryžtą reformuoti šį sektorių, ir 2018 m. ES sustabdė pirmos makrofinansinės paramos dalies skyrimą dėl to, kad nebuvo įvykdytos politinės 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo priede išdėstytos sąlygos, kuriose nurodyta, kad „išankstinė makrofinansinės pagalbos teikimo sąlyga yra ta, kad pagalbą gaunanti šalis turi paisyti veiksmingų demokratinių mechanizmų, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, ir teisinės valstybės principo ir užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms“;

| H. | kadangi po to, kai buvo priimti šie sprendimai, naujausi įvykiai ir vėl kelia susirūpinimą, visų pirma kalbant apie 2018 m. liepos mėn. priimtą vadinamąjį fiskalinės reformos dokumentų rinkinį kaip mokestinės amnestijos programą, kuria didinamas pinigų plovimo pavojus, taip pat apie didesnį spaudimą opozicijai ir jos taikioms demonstracijoms ir nedidelėms nepriklausomoms žiniasklaidos priemonėms, kurioms sudėtinga toliau vykdyti savo veiklą, nepaisant to, kad 2018 m. liepos mėn. priimtas naujas audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų kodeksas; |
| --- | --- |

H.

kadangi po to, kai buvo priimti šie sprendimai, naujausi įvykiai ir vėl kelia susirūpinimą, visų pirma kalbant apie 2018 m. liepos mėn. priimtą vadinamąjį fiskalinės reformos dokumentų rinkinį kaip mokestinės amnestijos programą, kuria didinamas pinigų plovimo pavojus, taip pat apie didesnį spaudimą opozicijai ir jos taikioms demonstracijoms ir nedidelėms nepriklausomoms žiniasklaidos priemonėms, kurioms sudėtinga toliau vykdyti savo veiklą, nepaisant to, kad 2018 m. liepos mėn. priimtas naujas audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų kodeksas;

| I. | kadangi organizacija „Transparency International“ sudarydama 2017 m. korupcijos suvokimo indeksą Moldovai kartu su Azerbaidžanu ir Maliu skyrė 122 vietą iš 180; kadangi pagal „Žurnalistų be sienų“ pasaulio spaudos laisvės indeksą Moldova užėmė 81 vietą iš 180, t. y. nukrito iš 2014 m. užimtos 56 vietos; |
| --- | --- |

I.

kadangi organizacija „Transparency International“ sudarydama 2017 m. korupcijos suvokimo indeksą Moldovai kartu su Azerbaidžanu ir Maliu skyrė 122 vietą iš 180; kadangi pagal „Žurnalistų be sienų“ pasaulio spaudos laisvės indeksą Moldova užėmė 81 vietą iš 180, t. y. nukrito iš 2014 m. užimtos 56 vietos;

Pagrindiniai principai ir bendros vertybės

| 1. | pabrėžia asociacijos susitarimo ir išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės svarbą ir atkreipia dėmesį į iki šiol Moldovos padarytą pažangą; visgi itin pabrėžia, kad visapusiškas asociacijos susitarimo įgyvendinimas ir išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės sukūrimas, visų pirma, kalbant apie politines reformas, turi būti svarbiausias prioritetas, nes tuomet bus sudarytos sąlygas toliau stiprinti šalies ryšius su ES visų Moldovos piliečių labui, taip pat atsivers papildomos galimybės vykdant Rytų partnerystės+ (EaP+) politiką, kurią propaguoja Parlamentas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | giria drąsius veikėjus, kurie paskatino teigiamus pokyčius Moldovoje, ir, visų pirma, asmenis, vadovaujančius veiksmams, kuriais siekiama (jie turėtų būti tęsiami), atsižvelgiant į ES Tarptautinio valiutos fondo (TVF) raginimus, reformuoti bankų sektorių po 2014 m. 1 mlrd. USD vertės (12 proc. BVP) bankinio sukčiavimo atvejo; džiaugiasi, kad 2018 m. liepos mėn. TVF sėkmingai įvertino TVF remiamų programų įgyvendinimą; ragina Moldovos politikus ir teismines institucijas apskritai prisijungti prie tokių pastangų reformuoti šalį ir kovoti su korupcija laikantis asociacijos susitarimo įsipareigojimų, nes politinės valios trūkumas – viena pagrindinių kliūčių patikimoms reformoms; ragina visas politines jėgas savo šalies labui dalyvauti konstruktyviame dialoge; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Moldovos regreso demokratinių standartų srityje ir dėl to, kad nepaisoma tokių pagrindinių vertybių, kurias pagal asociacijos susitarimą Moldova įsipareigojo puoselėti, kaip antai, demokratija, įskaitant sąžiningus ir skaidrius rinkimus paisant visų piliečių valios ir daugiapartinę demokratijos sistemą, ir teisinė valstybė, įskaitant teisminių institucijų nepriklausomumą ir nešališkumą, kurį riboja vadovaujančių politinių lyderių sudaromi slapti susitarimai siekiant verslo interesų, o jiems nesipriešina didžioji dalis politinės klasės ir teisminės institucijos, ir dėl to Moldovos Respublika yra valdoma atsižvelgiant į oligarchų interesus, ekonominės ir politinės galios sutelktos vienose nedidelės asmenų grupės, kuri daro įtaką parlamentui, vyriausybei, partijoms, valstybės administravimo institucijoms, policijai, teisminėms institucijoms ir žiniasklaidai, rankose, o teisės aktai įgyvendinami ypač netinkamai, todėl piliečių gaunama nauda yra nedidelė; pakartoja, kad yra pasiryžęs sutelkti dėmesį į įsipareigojimų vykdymą, kad būtų puoselėjamos bendros vertybės, o ne neįtikinami vadinamieji geopolitiniai argumentai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja dėl to, jog Moldovoje sąmoningai nesilaikoma politinių sąlygų, susijusių su demokratiniais standartais, visų pirma dėl to, kad neseniai buvo iš dalies pakeisti nacionaliniai rinkimų teisės aktai neatsižvelgiant į tam tikras svarbias Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro ir Venecijos komisijos bendroje nuomonėje pateiktas rekomendacijas, taip pat kad iš Kišiniovo mero pareigų pašalintas Dorin Chirtoacă, o Andrei’aus Năstase išrinkimas paskelbtas negaliojančiu, todėl buvo sustabdytas makrofinansinės paramos ir likusių paramos biudžetui dalių mokėjimas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pakartoja savo poziciją, kad visi sprendimai dėl būsimo makrofinansinės paramos išmokėjimo turėtų būti priimami tik po parlamento rinkimų, kuriuos numatyta surengti 2019 m. vasario mėn., ir su sąlyga, kad šie rinkimai bus vykdomi laikantis tarptautiniu mastu pripažintų standartų ir juos vertins atitinkamos tarptautinės institucijos, ir kad reikėtų sustabdyti visų paramos biudžetui programų mokėjimus, kol nebus padaryta reikšminga pažanga užtikrinant demokratinių standartų laikymąsi ir, be kita ko, vykdant teisminių institucijų reformą, taip pat kol nebus nustatyti ir nubausti už bankinį sukčiavimą atsakingi asmenys, kaip išdėstyta 2018 m. liepos 5 d. rezoliucijoje; tuo tarpu ragina Komisiją ir EIVT toliau tęsti lėšų perskyrimą siekiant paremti Moldovos pilietinę visuomenę ir laisvą bei nepriklausomą žiniasklaidą, taip pat privatųjį sektorių ir vietos valdžios institucijas, be kita ko, inicijuojant naujus partnerystės ir vystymosi projektus, pageidautina, juos derinant su kitų ES šalių parama, ir koordinuoti veiksmus su kitomis organizacijomis, kaip antai, Tarptautiniu valiutos fondu, kad būtų galima užtikrinti didesnį nuoseklumą nustatant finansinės paramos sąlygas; vadovaudamasis atsargumo principu laukia Moldovos parlamento teisės reikalų komiteto, atsakingo už paskyrimus ir imunitetą, atliktos rinkimų teisės aktų peržiūros išvadų; ragina Europos Komisiją sukurti reformų stebėsenos mechanizmą ir nustatyti aiškius kriterijus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena asociacijos susitarimo 2 ir 455 straipsnius, pagal kuriuos demokratinių principų laikymasis yra esminis asociacijos susitarimo aspektas, o juos pažeidus taip pat gali būti sustabdytas su šiuo susitarimu susijusių teisių taikymas; primena, kad toliau būtina dėti dideles pastangas siekiant užtikrinti kovos su korupcija ir pinigų plovimu kriterijų laikymąsi; reikalauja, kad bet kokie būsimi susitarimai taip pat priklausytų nuo to, ar bus vykdoma teisminių institucijų reforma, nuodugnus tyrimas asmenų, atsakingų už 1 mlrd. USD dydžio sukčiavimo atvejį, atžvilgiu ir tie asmenys patraukti baudžiamojon atsakomybėn; taip pat primena kovos su korupcija ir kovos su pinigų plovimu kriterijus, susijusius su vizų režimo liberalizavimo politika; |
| --- | --- |

6.

Institucinė sistema susitarimui įgyvendinti

| 7. | palankiai vertina tai, kad priimta daug teisės aktų vykdant į asociacijos susitarimą įtrauktus Moldovos įsipareigojimus; vis dėlto pabrėžia, kad svarbu sparčiai ir visiškai įgyvendinti šiuos teisės aktus, kad būtų pasiektas pagrindinis asociacijos susitarimo tikslas – realiai ir tvariai pagerinti paprastų Moldovos piliečių gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Moldovos parlamentą, ministrą pirmininką ir užsienio reikalų ir Europos integracijos ministrą aktyviau dalyvauti užtikrinant asociacijos susitarimo įgyvendinimo aukšto lygio politinę priežiūrą ir tikrinimą ir tuo tikslu, visų pirma, toliau vykdant atitinkamų Parlamento ir vyriausybės struktūrų racionalizavimą ir stiprinant jų administravimo pajėgumus, koordinuojant, derinant ir visapusiškai bei veiksmingai įgyvendinant atsakingų ministerijų planus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos tarpparlamentinės asamblėjos sukūrimą ir 2018 m. birželio 8–9 d. Kijeve surengtą jos pirmąjį susitikimą; ragina, kad ši asamblėja taip pat tikrintų asociacijos susitarimų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina Moldovos valdžios institucijas dėti daugiau pastangų įgyvendinant asociacijos susitarimą ir organizuoti veiksmus, remiantis nacionaliniu veiksmų planu, skirtu Moldovos ir Europos Sąjungos asociacijos susitarimo įgyvendinimui, atsižvelgiant į konkrečius sektorius ir tam tikrus siektinus rezultatus, o ne pagal asociacijos susitarimo straipsnius, kad būtų galima išsamiai ir remiantis poveikio vertinimu nustatyti priemonių, kurias parengtų ekspertai, pirmumą ir seką; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina EIVT ir Komisiją, atsižvelgiant į pažangą demokratinių standartų srityje, sukurti specialią ES paramos Moldovai grupę, kad būtų teikiama daugiau ekspertinių žinių, visų pirma, apie Moldovos teisės aktų suderinimą su ES teisės aktais, ir, kai įgyvendinamos sąlygos, būtų koordinuojamas finansinės paramos teikimas Moldovai, siekiant padėti įgyvendinti asociacijos susitarimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primygtinai ragina EIVT ir Komisiją sustiprinti vidaus pajėgumus siekiant pagerinti asociacijos susitarimo įgyvendinimo stebėseną, t. y. gerokai padidinti paskirtuosius žmogiškuosius išteklius, taip pat pereiti prie kiekybinio pažangos vertinimo ir šiuo tikslu, visų pirma, inicijuoti tikrinimo procesus, pagal kuriuos būtų galima įvertinti iš tiesų pasiektą suderinimo su ES acquis lygį, kaip reikalaujama asociacijos susitarime; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina glaudesnį ministrų lygmens dialogą su Moldova bei kitais asocijuotaisiais partneriais dėl su asociacija susijusių reformų prekybos ir paramos srityje, atsižvelgiant į pažangą užtikrinant demokratinius standartų laikymąsi, tokių dialogų užmezgimą kitose į asociacijos susitarimą įtrauktose srityse, įskaitant politinius klausimus, teisingumą, laisvę ir saugumą, taip pat sektorinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena Venecijos komiteto nuomonę dėl Moldovos rinkimų reformos ir pritaria šiai nuomonei, t. y., kad nebuvo bendro sutarimo (išskyrus demokratines ir socialistines partijas) perėjimo prie mišrios parlamento rinkimų sistemos klausimu, todėl verslo interesai kandidatams gali daryti nederamą įtaką; todėl pakartoja savo raginimą Moldovos valdžios institucijoms gerinti rinkimų sistemą, siekiant užtikrinti, kad būsimi rinkimai atspindėtų Moldovos piliečių, o ne keleto išrinktųjų valią; taip pat ragina Moldovos valdžios institucijas visiškai įgyvendinti Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijas, būtent dėl partijų finansavimo ir žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo; dar kartą pakartoja, kad Europos Parlamentas pasirengęs stebėti kitus Moldovos parlamento rinkimus; |
| --- | --- |

14.

Politinis dialogas ir reforma, bendradarbiavimas bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) srityje

| 15. | išreiškia susirūpinimą dėl 2018 m. liepos mėn. paskutinę minutę priimtų audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų kodekso pakeitimų, dėl kurių nebuvo konsultuojamasi su pilietine visuomene; primygtinai ragina Moldovos valdžios institucijas visapusiškai įgyvendinti kodeksą laikantis Europos žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo standartų, kaip rekomendavo Europos Komisija ir Venecijos komisija; pabrėžia, kad šiame procese ir priimant naujus teisės aktus dėl reklamos svarbu iš tiesų konsultuotis su pilietine visuomene ir nepriklausoma žiniasklaida; pabrėžia, kad reikia vengti bet kokių bandymų kliudyti užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą, visų pirma tokių veiksmų, kuriais būtų toliau skatinami žiniasklaidos rinkos ir susijusios reklamos rinkos karteliniai susitarimai; primygtinai ragina Moldovos valdžios institucijas naują teisės aktą dėl reklamos priimti po deramų konsultacijų su pilietine visuomene; susirūpinęs pažymi, kad šiuo metu žiniasklaida itin monopolizuota ir pavaldi šalies politinėms ir verslo grupėms; ragina užtikrinti žiniasklaidos priemonių nuosavybės santykių skaidrumą ir skirti tinkamą paramą nepriklausomai žiniasklaidai, ypač vietos žiniasklaidos priemonėms, kad būtų laikomasi kodekso reikalavimų dėl privalomo vietos turinio; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti tikrą žiniasklaidos reguliavimo agentūros nepriklausomybę; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina pastangas vykdyti reformas viešojo administravimo ir viešųjų finansų valdymo srityse ir ragina imtis papildomų veiksmų skaidrumui didinti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina gerą bendradarbiavimą BUSP klausimais, ypač didelio masto suderinamumą su BUSP deklaracijomis, dalyvavimą bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijose ir operacijose, taip pat Moldovos bendradarbiavimą su NATO; atkreipia dėmesį į pažangą priimant naują nacionalinę gynybos strategiją ir jos įgyvendinimo veiksmų planą (2017–2021 m.) po to, kai Moldovos prezidentas panaikino nacionalinę saugumo strategiją; palankiai vertina įsigaliojusį ES ir Moldovos susitarimą dėl keitimosi įslaptinta informacija; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina tai, kad Moldovos valdžios institucijos palaipsniui gerina ryšius su Tiraspoliu, t. y. įgyvendina pasitikėjimą kuriančias priemones, ir be kita ko, atidarė Gūra Bikulujaus–Byčoko tiltą ir pasirašė šešis papildomus protokolus, kad būtų pagerintos abiejose Dniestro upės pusėse gyvenančių piliečių gyvenimo sąlygos; pakartoja, kad ES tvirtai pasisako už ir remia Moldovos suverenumą ir teritorinį vientisumą ir pastangas taikiai išspręsti Padniestrės klausimą; besąlygiškai remia ESBO, ES ir kitų suinteresuotųjų subjektų pastangas ir ragina valdžios institucijas bendradarbiauti visų pirma su Padniestrės MVĮ, toliau plėtoti šio lygmens bendradarbiavimą, imtis papildomų veiksmų siekiant skatinti žmogaus teises ir paisyti visų Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų; ragina Moldovos valdžios institucijas imtis papildomų veiksmų, siekiant įgyvendinti iš dalies pakeistą įstatymą dėl Gagauzijos specialaus teisinio statuso; |
| --- | --- |

18.

Teisinė valstybė ir geras valdymas

| 19. | primygtinai ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad teisminės institucijos ir specializuotos kovos su korupcija institucijos, įskaitant Aukštesniąją prokurorų tarybą, Nacionalinį kovos su korupcija centrą ir Kovos su korupcija prokuratūrą, Nacionalinę sąžiningumo kontrolės instituciją ir Nusikalstamo turto susigrąžinimo agentūrą, būtų nepriklausomos, nešališkos ir veiksmingos, ir tuo tikslu, visų pirma, toliau joms skirti tinkamus išteklius, kad būtų galima užtikrinti skaidrias atrankos procedūras dalyvaujant nepriklausomiems įdarbinimo specialistams, priimti Venecijos komisijos rekomendacijomis pagrįstus konstitucinius pakeitimus, kuriais visų pirma siekiama panaikinti iš pradžių numatytą teisėjų penkerių metų trukmės paskyrimo terminą, pakeisti Aukščiausiosios magistratų tarybos sudėtį ir didinti jos vaidmenį, panaikinti Moldovos parlamento įgaliojimus skirti aukščiausiojo teismo teisėjus; ir toliau yra labai susirūpinęs dėl Moldovos teisminių institucijų taikomos selektyvaus teisingumo praktikos ir atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis naujausiomis organizacijos „Transparency International“ ataskaitomis, teisminių institucijų nepriklausomumas nuo vykdomosios valdžios yra ribotas ir jomis naudojamasi kaip priemone prieš politinius oponentus ir įgyvendinant verslo interesus; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu pasiekti patikimus korupcijos bylų, įskaitant plačiai pagarsėjusias bylas, tyrimų rezultatus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina 2018 m. liepos mėn. priimtus teisės aktų pakeitimus, kuriais siekiama užtikrinti, kad teisėjai būtų atrenkami ir paaukštinami pagal nuopelnus ir kad būtų stiprinama jų atskaitomybė; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atsižvelgdamas į pirmojoje ir antrojoje įmonės „Kroll“ ataskaitose (visos šios ataskaitos turi būti paskelbtos) pateiktus nustatytus faktus ir rekomendacijas, pakartoja savo raginimą skubiai ir skaidriai patraukti baudžiamojon atsakomybėn asmenis, atsakingus už 2014 m. atskleistą 1 mlrd. USD bankinio sukčiavimo atvejį, ir grąžinti pavogtą turtą; atkreipia dėmesį į Moldovos valdžios institucijų priimtą strategiją dėl turto grąžinimo, bet susirūpinęs pažymi, kad šios bylos tyrimas vykdomas gana neveiksmingai; pabrėžia, kad reikia, jog teismai nutrauktų praktiką nesiremti solidžiais įrodymais ir atviruose klausymuose sparčiai nagrinėtų neišspręstas bylas ar bylas, kurių atveju vykdomas tyrimas, pavyzdžiui, Ilhano Shoro bylą; pabrėžia, kad politinis spendimas gelbėti bankus viešomis lėšomis dar labiau padidino didelį nepasitikėjimą Moldovos politika; ragina Tarybą apsvarstyti galimybę taikyti asmenines sankcijas, o atitinkamas ES valstybėms nares – galimybę suteikti paramą vykdant tyrimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reiškia susirūpinimą dėl padidėjusio pinigų plovimo pavojaus po to, kai 2018 m. liepos mėn. skubotai priimtas vadinamasis fiskalinių reformų dokumentų rinkinys, į kurį įtraukta mokestinės amnestijos sistema, pagal kurią galima įteisinti neteisėtai įgytą turtą; ragina iš dalies pakeisti šį dokumentų rinkinį, kad būtų panaikintos minėtos spragos, ir tuo pačiu metu įsipareigoja labai atidžiai stebėti jo įgyvendinimą bendradarbiaujant su Komisija, EIVT ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad reikia reaguoti į kitus organizuoto nusikalstamumo atvejus, įskaitant ginklų kontrabandą, prekybą žmonėmis ir didelio masto pinigų plovimą, ypač iš Rusijos, ir užkirsti jiems kelią; pabrėžia, kad teisėjai yra atsakingi už teisinės valstybės principų laikymąsi, ir pažymi, kad teisėtai nuteisti teisėjai turėtų atlikti bausmę; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina, remiantis Ukrainos pavyzdžiui, sudaryti sąlygas internetu tiesiogiai susipažinti su aukšto rango politikų ir administracijos darbuotojų elektroninėmis turto deklaracijomis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Moldovos valdžios institucijas laikytis tarptautinių principų ir taikyti geriausią praktiką užtikrinant pilietinei visuomenei palankią aplinką; atkreipia dėmesį į itin svarbų pilietinės visuomenės vaidmenį stebint reformų įgyvendinimą ir skatinant valstybinių institucijų skaidrumą ir atskaitomybę; visų pirma tikisi, kad būsimais teisės aktais nebus ribojamas nacionalinis ar iš užsienio teikiamas finansavimas Moldovos nevyriausybinėms organizacijoms ir pilietinės visuomenės organizacijoms arba nederamai padidinta joms tenkanti administracinė ir ataskaitų teikimo našta; apgailestauja dėl to, kad įvairiais atvejais piliečių dalyvavimas buvo ribojamas, pavyzdžiui, ir 2018 m. kovo mėn., kai centrinė rinkimų komisija atmetė prašymą surengti referendumą dėl rinkimų sistemos pakeitimų; |
| --- | --- |

25.

Pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms

| 26. | reiškia susirūpinimą, nes esama požymių, kad toliau mažėja šalies pilietinės visuomenės erdvė, ir ragina valdžios institucijas nedelsiant nutraukti netinkamas arba nepagrįstas baudžiamąsias bylas (kai kurios iš jų inicijuotos remiantis suklastotais kaltinimais) ir selektyvų teisingumą prieš politinius oponentus, jų advokatus ir (arba) šeimos narius; kritikuoja tai, kad Moldovoje vis dažniau rengiami uždari teismo posėdžiai, ir taip užkertamas kelias ES valstybių narių ar EIVT delegacijos atstovams stebėti procesą; yra ypač susirūpinęs dėl bylų prieš žmogaus teisių gynėjus ir nepriklausomus teisėjus, kaip antai, Domnica Manole ir Gheorghe Bălan, žurnalistus ir vyriausybės arba Moldovos demokratinės partijos pirmininko Vladimiro Plahotniuco kritikus; primygtinai ragina valdžios institucijas užtikrinti teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir žmogaus teisių paisymą sulaikymo įstaigose; pabrėžia, kad reikia atlikti veiksmingus kaltinimų dėl kankinimo sulaikymo ir psichiatrinėse įstaigose tyrimus; ragina valdžios institucijas taip pat užtikrinti susirinkimų ir saviraiškos laisvę ir, visų pirma, galimybę rengti taikias demonstracijas ir griežtai paisyti šios pagrindinės teisės remiantis tarptautiniais standartais; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina tai, kad 2017 m. buvo priimta nauja nacionalinė lyčių lygybės strategija, ir ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad ši strategija būtų visapusiškai įgyvendinta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina valdžios institucijas dėti gerokai daugiau pastangų užtikrinant žmogaus teises ir pagrindines laisves, visų pirma pažeidžiamoms grupėms, ir kovoti su toliau didelį susirūpinimą keliančiu ir prieš LGBTQI asmenis, neįgaliuosius ir tautines mažumas, pvz., romus, nukreiptu neapykantos kurstymu, smurtu, socialine atskirtimi ir diskriminacija, taip pat neapykantos kurstymu ir diskriminacija dėl lyties ar politinių pažiūrų; |
| --- | --- |

28.

| 29. | griežtai smerkia neseniai įvykdytą Turkijos piliečių ekstradiciją į Turkiją ir (arba) pagrobimą dėl tariamų jų ryšių su Güleno judėjimu, pažeidžiant teisinės valstybės principą ir pagrindines žmogaus teises; primygtinai ragina Moldovos valdžios institucijas užtikrinti, kad visi trečiųjų šalių pateikti ekstradicijos prašymai būtų skaidriai nagrinėjami vykdant teismo procesą, visiškai atitinkantį Europos principus ir standartus; |
| --- | --- |

29.

Prekyba ir ekonominis bendradarbiavimas

| 30. | palankiai vertina tai, kad, pradėjus veikti išsamiai ir visapusiškai laisvosios prekybos erdvei, labai išaugo Moldovos importas į ES, ir tai, kad ES yra didžiausia investuotoja Moldovoje, tačiau apgailestauja, kad tai nepagerino socialinės ir ekonominės piliečių padėties; įspėja, kad dėl nepakankamos pažangos gerinant piliečių gyvenimo lygį kyla grėsmė, kad jie nepritars europinei šalies krypčiai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad svarbu užtikrinti teisminių institucijų nepriklausomumą ir kovoti su korupcija, taip pat mažinti administracinę ir biurokratinę naštą siekiant pagerinti investavimo ir verslo sąlygas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | skatina tolesnę pažangą sanitarijos ir fitosanitarijos standartų ir geografinių nuorodų apsaugos srityse; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina veiksmingai laikytis prekybos ir darnaus vystymosi nuostatų ir tarptautinių įsipareigojimų ir visų pirma tinkamai įgyvendinti pagrindines TDO konvencijas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad teisės aktų derinimas su ES acquis – tai svarbiausias išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVLPE) aspektas, nes faktiškas patekimas į ES rinką ir reformos labai priklauso nuo tinkamo atitinkamų teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo; supranta, kad tai yra didelis iššūkis Moldovos valdymo sistemai, institucijoms ir viešajai administracijai, ir ragina Komisiją suteikti tinkamą techninę ir finansinę paramą; |
| --- | --- |

34.

Energetika ir kitos bendradarbiavimo sritys

| 35. | palankiai vertina tai, kad 2017 m. buvo paskelbtas Energetikos įstatymas, siekiant į nacionalinę teisę perkelti trečiąjį energetikos dokumentų rinkinį, ir ragina imtis konkrečių veiksmų, kad būtų užtikrinta energetikos reguliavimo agentūros ANRE nepriklausomybė; pripažįsta Moldovos pastangas skatinti atsinaujinančiųjų energijos šaltinių naudojimą ir energijos vartojimo efektyvumą ir mano, kad labai svarbu stiprinti ekologinio ūkininkavimo metodus vykdant tvarią kaimo plėtrą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina imtis ryžtingesnių veiksmų aplinkos apsaugos srityje, t. y. Dniestro upės vandentvarkos, atliekų tvarkymo ir kovos su klimato kaitos srityje, ir, visų pirma, šiuo tikslu įgyvendinti ir derinti teisės aktus; |
| --- | --- |

36.

Institucinės nuostatos

| 37. | ragina ES, jos valstybes nares ir Moldovą toliau stengtis geriau informuoti apie asociacijos susitarimo įgyvendinimą ir apie numatomą susijusių reformų ir glaudesnės integracijos su Europos Sąjunga naudą Moldovos piliečiams; pabrėžia, kad reikia kovoti su Rusijos skleidžiama dezinformacija teikiant faktais pagrįstą ir prieinamą kokybišką informaciją visomis pagrindinėmis Moldovoje vartojamomis kalbomis; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pakartoja, jog yra pasiryžęs didinti tarptautinių susitarimų su ES Rytų šalimis partnerėmis įgyvendinimo stebėseną; dar kartą ragina Komisiją ir EIVT dažniau perduoti Parlamentui ir Tarybai reguliarias rašytines ataskaitas dėl šių susitarimų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad būtų naudinga Moldovos valdžios institucijas įtraukti atitinkamų teisės aktų projektų rengimo etapu, nes taip galima užtikrinti įtraukesnį procesą ir sumažinti pakeitimų išlaidas Moldovai, ir ragina Komisiją visapusiškai pasinaudoti ex ante konsultacijų procesais; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pažymi, kad IVLPE įgyvendinimo vertinime labai daug dėmesio skiriama prekybos srautams ir kliūtims prekybai; ragina Komisiją tinkamai stebėti ir vertinti IVLPE įgyvendinimą, ypač daug dėmesio skiriant acquis perkėlimui į nacionalinę teisę ir įgyvendinimui, taip pat poveikiui Moldovos visuomenei, ir užtikrinti, kad būtų teikiamos viešos ir išsamios metinės ataskaitos, be kita ko, dėl ES teikiamos techninės ir finansinės paramos; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina EIVT ir Komisiją vienu metu paskelbti visas metines asociacijos įgyvendinimo ataskaitas ir kartu paskelbti kiekvieno asocijuotojo partnerio pažangos lygio įgyvendinant asociacijos susitarimą ir (arba) IVLPE lyginamąjį vertinimą pagal konkrečius kriterijus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | yra pasiryžęs rengti metinius pranešimus dėl asociacijos susitarimų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Moldovos Respublikos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0303.

(2)  OL C 356, 2018 10 4, p. 130.

(3)  OL C 334, 2018 9 19, p. 199.

(4)  OL C 11, 2018 1 12, p. 82.

(5)  Tyrimas „Rinkimų reformos trijose rytinėse kaimyninėse asociacijos susitarimus pasirašiusiose šalyse – Ukrainoje, Gruzijoje ir Moldovoje“, Europos Parlamentas, 2017 m. spalio 26 d.

(6)  Įgyvendinimo ES lygmeniu vertinimas „ES ir Moldovos, Gruzijos ir Ukrainos asociacijos susitarimai“, Europos Parlamentas, 2018 m. birželio 28 d.

(7)  Tyrimas „Institucinės struktūros kūrimas asociacijos susitarimų įgyvendinimui Gruzijoje, Moldovoje ir Ukrainoje“, Europos Parlamentas, 2018 m. liepos mėn.

---

2018 m. lapkričio 15 d., ketvirtadienis

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/66

---

P8_TA(2018)0459

Vietnamas, ypač politinių kalinių padėtis

2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vietnamo, ypač politinių kalinių padėties (2018/2925(RSP))

(2020/C 363/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, ypač į 2017 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl saviraiškos laisvės Vietname, visų pirma Nguyeno Van Hoa atvejo (1), ir 2016 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl Vietnamo (2), visų pirmą susijusią su saviraiškos laisve, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, ypač į 2017 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl saviraiškos laisvės Vietname, visų pirma Nguyeno Van Hoa atvejo (1), ir 2016 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl Vietnamo (2), visų pirmą susijusią su saviraiškos laisve,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Vietnamo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, pasirašytą 2012 m. birželio 27 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Vietnamo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, pasirašytą 2012 m. birželio 27 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 1 d. ES ir Vietnamo dialogą žmogaus teisių klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 1 d. ES ir Vietnamo dialogą žmogaus teisių klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 9 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai pareiškimą dėl žmogaus teisių gynėjų Vietname nuteisimo ir jo 2018 m. balandžio 5 d. pareiškimą dėl žmogaus teisių aktyvistų Vietname nuteisimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 9 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai pareiškimą dėl žmogaus teisių gynėjų Vietname nuteisimo ir jo 2018 m. balandžio 5 d. pareiškimą dėl žmogaus teisių aktyvistų Vietname nuteisimo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 20 d. ES vietos lygiu paskelbtą pareiškimą dėl neseniai nuteisto Le Dinh Luong, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 20 d. ES vietos lygiu paskelbtą pareiškimą dėl neseniai nuteisto Le Dinh Luong,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 23 d. JT ekspertų pareiškimą, kuriuo primygtinai raginama nedelsiant išlaisvinti aktyvistus, įkalintus dėl protestavimo dėl toksinių medžiagų išsiliejimo, ir šių ekspertų 2018 m. balandžio 12 d. pareiškimą, kuriame raginama pakeisti sprendimą po to, kai buvo įkalinti teisių gynėjai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 23 d. JT ekspertų pareiškimą, kuriuo primygtinai raginama nedelsiant išlaisvinti aktyvistus, įkalintus dėl protestavimo dėl toksinių medžiagų išsiliejimo, ir šių ekspertų 2018 m. balandžio 12 d. pareiškimą, kuriame raginama pakeisti sprendimą po to, kai buvo įkalinti teisių gynėjai,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Vietnamas pasirašė 1982 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Vietnamas pasirašė 1982 m.,

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno 2016 m. vasario 26 d. sprendimą byloje 1409/2014/MHZ dėl Europos Komisijos nesugebėjimo atlikti išankstinio ES ir Vietnamo laisvosios prekybos susitarimo poveikio žmogaus teisėms vertinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno 2016 m. vasario 26 d. sprendimą byloje 1409/2014/MHZ dėl Europos Komisijos nesugebėjimo atlikti išankstinio ES ir Vietnamo laisvosios prekybos susitarimo poveikio žmogaus teisėms vertinimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi, remiantis Vietnamo politinių kalinių duomenų bazės, sukauptos įgyvendinant Projektą Nr. 88, duomenimis, Vietname apie 160 aktyvistų atlieka įkalinimo bausmę ir maždaug 16-kai taikomas kardomasis kalinimas; |
| --- | --- |

A.

kadangi, remiantis Vietnamo politinių kalinių duomenų bazės, sukauptos įgyvendinant Projektą Nr. 88, duomenimis, Vietname apie 160 aktyvistų atlieka įkalinimo bausmę ir maždaug 16-kai taikomas kardomasis kalinimas;

| B. | kadangi Vietnamo valdžios institucijos šalyje ir toliau kalina, sulaiko, persekioja ir baugina žmogaus teisių gynėjus, žurnalistus, tinklaraštininkus, žmogaus teisių srityje dirbančius teisininkus ir pilietinės visuomenės aktyvistus; kadangi žmogaus teisių gynėjai nuteisiami ilgai kalėti už savo darbą žmogaus teisių srityje ir už naudojimąsi savo pagrindine teise į saviraiškos laisvę internete ir realiame gyvenime, taip pažeidžiant šalies įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

B.

kadangi Vietnamo valdžios institucijos šalyje ir toliau kalina, sulaiko, persekioja ir baugina žmogaus teisių gynėjus, žurnalistus, tinklaraštininkus, žmogaus teisių srityje dirbančius teisininkus ir pilietinės visuomenės aktyvistus; kadangi žmogaus teisių gynėjai nuteisiami ilgai kalėti už savo darbą žmogaus teisių srityje ir už naudojimąsi savo pagrindine teise į saviraiškos laisvę internete ir realiame gyvenime, taip pažeidžiant šalies įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę;

| C. | kadangi sulaikyti politinių ir žmogaus teisių aktyvistai kalinami griežtomis sąlygomis, be kita ko, neleidžiant jiems naudotis medicininės priežiūros paslaugomis, kreiptis į advokatą ir palaikyti ryšį su šeimos nariais; |
| --- | --- |

C.

kadangi sulaikyti politinių ir žmogaus teisių aktyvistai kalinami griežtomis sąlygomis, be kita ko, neleidžiant jiems naudotis medicininės priežiūros paslaugomis, kreiptis į advokatą ir palaikyti ryšį su šeimos nariais;

| D. | kadangi religijos ar tikėjimo laisvė Vietname varžoma ir katalikų bažnyčia ir nepripažintos religinės bendruomenės, pvz., Vietnamo jungtinė budistų bažnyčia, protestantų bažnyčios ir kitos bendruomenės, įskaitant etninę montanjarų mažumą, ir toliau kenčia nuo stipraus religinio persekiojimo; |
| --- | --- |

D.

kadangi religijos ar tikėjimo laisvė Vietname varžoma ir katalikų bažnyčia ir nepripažintos religinės bendruomenės, pvz., Vietnamo jungtinė budistų bažnyčia, protestantų bažnyčios ir kitos bendruomenės, įskaitant etninę montanjarų mažumą, ir toliau kenčia nuo stipraus religinio persekiojimo;

| E. | kadangi Hoang Duc Binh nuteistas kalėti 14 metų už rašymą tinklaraštyje apie protestus dėl nelaimės Formosoje; kadangi Nguyen Nam Phong nuteistas kalėti dvejus metus dėl to, kad tariamai atsisakė paklusti valstybės pareigūnų įsakymams, kai važiavo į vykstančio protesto vietą; kadangi šių asmenų pastangos buvo itin svarbios didinant informuotumą apie Formosos plieno gamyklos toksinių medžiagų išsiliejimą ir užtikrinant su tuo susijusią atsakomybę; |
| --- | --- |

E.

kadangi Hoang Duc Binh nuteistas kalėti 14 metų už rašymą tinklaraštyje apie protestus dėl nelaimės Formosoje; kadangi Nguyen Nam Phong nuteistas kalėti dvejus metus dėl to, kad tariamai atsisakė paklusti valstybės pareigūnų įsakymams, kai važiavo į vykstančio protesto vietą; kadangi šių asmenų pastangos buvo itin svarbios didinant informuotumą apie Formosos plieno gamyklos toksinių medžiagų išsiliejimą ir užtikrinant su tuo susijusią atsakomybę;

| F. | kadangi 2018 m. balandžio mėn. Demokratijos brolijos (angl. Brotherhood for Democracy) nariai nuteisti kalėti nuo septynerių iki 15 metų vykdant griežtą baudžiamojo kodekso nuostatų dėl nacionalinio saugumo vykdymo užtikrinimą; kadangi 2018 m. rugsėjo mėn. Nguyen Trung Truc, dar vienas šios grupės narys, nuteistas kalėti 12 metų, apkaltinus jį mėginimu įvykdyti valstybės perversmą; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2018 m. balandžio mėn. Demokratijos brolijos (angl. Brotherhood for Democracy) nariai nuteisti kalėti nuo septynerių iki 15 metų vykdant griežtą baudžiamojo kodekso nuostatų dėl nacionalinio saugumo vykdymo užtikrinimą; kadangi 2018 m. rugsėjo mėn. Nguyen Trung Truc, dar vienas šios grupės narys, nuteistas kalėti 12 metų, apkaltinus jį mėginimu įvykdyti valstybės perversmą;

| G. | kadangi žmogaus teisių gynėjas Le Dinh Luong, kuris taikiai pasisakė už žmogaus teisių propagavimą ir gynimą, 2018 m. rugpjūčio 16 d. nuteistas 20 metų kalėti ir penkeriems metams namų arešto pagal baudžiamojo kodekso nacionalinio saugumo nuostatas; kadangi ES delegacijų ir ES valstybių narių ambasadų atstovams nebuvo leista stebėti šio teismo proceso; kadangi esama daug kitų žmogaus teisių gynėjų ir kitų sąžinės laisvės kalinių, kuriuos ištiko panašus likimas; |
| --- | --- |

G.

kadangi žmogaus teisių gynėjas Le Dinh Luong, kuris taikiai pasisakė už žmogaus teisių propagavimą ir gynimą, 2018 m. rugpjūčio 16 d. nuteistas 20 metų kalėti ir penkeriems metams namų arešto pagal baudžiamojo kodekso nacionalinio saugumo nuostatas; kadangi ES delegacijų ir ES valstybių narių ambasadų atstovams nebuvo leista stebėti šio teismo proceso; kadangi esama daug kitų žmogaus teisių gynėjų ir kitų sąžinės laisvės kalinių, kuriuos ištiko panašus likimas;

| H. | kadangi 2018 m. balandžio 12 d. JT ekspertų grupė, specialusis pranešėjas žmogaus teisių gynėjų padėties klausimais, darbo grupės nesankcionuoto sulaikymo klausimais pirmininkas ir pranešėjas ir specialusis pranešėjas teisės į nuomonės ir saviraiškos laisvę klausimais primygtinai ragino Vietnamą liautis varžius pilietinę visuomenę arba slopinus pasipriešinimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2018 m. balandžio 12 d. JT ekspertų grupė, specialusis pranešėjas žmogaus teisių gynėjų padėties klausimais, darbo grupės nesankcionuoto sulaikymo klausimais pirmininkas ir pranešėjas ir specialusis pranešėjas teisės į nuomonės ir saviraiškos laisvę klausimais primygtinai ragino Vietnamą liautis varžius pilietinę visuomenę arba slopinus pasipriešinimą;

| I. | kadangi Vietnamo baudžiamasis kodeksas apima represines nuostatas, kurios netinkamai naudojamos siekiant nutildyti, areštuoti, sulaikyti, nuteisti arba apriboti žmogaus teisių aktyvistų, disidentų, teisininkų, profesinių sąjungų, religinių grupių ir nevyriausybinių organizacijų, ypač tų, kurios reiškia kritišką nuomonę Vietnamo vyriausybės atžvilgiu, veiklą; |
| --- | --- |

I.

kadangi Vietnamo baudžiamasis kodeksas apima represines nuostatas, kurios netinkamai naudojamos siekiant nutildyti, areštuoti, sulaikyti, nuteisti arba apriboti žmogaus teisių aktyvistų, disidentų, teisininkų, profesinių sąjungų, religinių grupių ir nevyriausybinių organizacijų, ypač tų, kurios reiškia kritišką nuomonę Vietnamo vyriausybės atžvilgiu, veiklą;

| J. | kadangi Vietnamo vyriausybė ir toliau draudžia nepriklausomų arba privačių žiniasklaidos priemonių veiklą ir griežtai kontroliuoja radijo ir televizijos stotis bei spausdintinius leidinius; kadangi 2016 m. balandžio mėn. Nacionalinė Asamblėja priėmė žiniasklaidos įstatymą, pagal kurį labai apribojama spaudos laisvė Vietname; |
| --- | --- |

J.

kadangi Vietnamo vyriausybė ir toliau draudžia nepriklausomų arba privačių žiniasklaidos priemonių veiklą ir griežtai kontroliuoja radijo ir televizijos stotis bei spausdintinius leidinius; kadangi 2016 m. balandžio mėn. Nacionalinė Asamblėja priėmė žiniasklaidos įstatymą, pagal kurį labai apribojama spaudos laisvė Vietname;

| K. | kadangi 2018 m. birželio 12 d. Vietnamo Nacionalinė Asamblėja priėmė kibernetinio saugumo įstatymą, kuriuo siekiama sugriežtinti internetines kontrolės priemones ir pagal kurį reikalaujama, kad paslaugų teikėjai pašalintų įrašus, kurie laikomi keliančiais grėsmę nacionaliniam saugumui; kadangi pagal šį įstatymą griežtai apribojama saviraiškos laisvė internete ir siekiama labai suvaržyti teisę į privatumą; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2018 m. birželio 12 d. Vietnamo Nacionalinė Asamblėja priėmė kibernetinio saugumo įstatymą, kuriuo siekiama sugriežtinti internetines kontrolės priemones ir pagal kurį reikalaujama, kad paslaugų teikėjai pašalintų įrašus, kurie laikomi keliančiais grėsmę nacionaliniam saugumui; kadangi pagal šį įstatymą griežtai apribojama saviraiškos laisvė internete ir siekiama labai suvaržyti teisę į privatumą;

| L. | kadangi 2018 m. sausio 1 d. pirmą kartą įsigaliojo Vietnamo įstatymas dėl tikėjimo ir religijos, pagal kurį visos šalies religinės grupės įpareigojamos užsiregistruoti valdžios institucijose ir informuoti jas apie savo veiklą; kadangi valdžios institucijos gali atmesti registracijos prašymus arba sudaryti jiems kliūčių ir uždrausti religinę veiklą, kurią jos savavališkai laiko prieštaraujančia „nacionaliniam interesui“, „viešajai tvarkai“ arba „nacionalinei vienybei“; kadangi šiuo įstatymu vyriausybė įtvirtino savo kišimąsi į religinius reikalus ir religinių grupių valstybinę priežiūrą; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2018 m. sausio 1 d. pirmą kartą įsigaliojo Vietnamo įstatymas dėl tikėjimo ir religijos, pagal kurį visos šalies religinės grupės įpareigojamos užsiregistruoti valdžios institucijose ir informuoti jas apie savo veiklą; kadangi valdžios institucijos gali atmesti registracijos prašymus arba sudaryti jiems kliūčių ir uždrausti religinę veiklą, kurią jos savavališkai laiko prieštaraujančia „nacionaliniam interesui“, „viešajai tvarkai“ arba „nacionalinei vienybei“; kadangi šiuo įstatymu vyriausybė įtvirtino savo kišimąsi į religinius reikalus ir religinių grupių valstybinę priežiūrą;

| M. | kadangi organizacijos „Žurnalistai be sienų“ paskelbtame 2018 m. pasaulio spaudos laisvės indekse Vietnamas užima 175 vietą iš 180; |
| --- | --- |

M.

kadangi organizacijos „Žurnalistai be sienų“ paskelbtame 2018 m. pasaulio spaudos laisvės indekse Vietnamas užima 175 vietą iš 180;

| N. | kadangi Vietname toliau taikoma mirties bausmė, tačiau įvykdytų mirties bausmių skaičius nežinomas, nes Vietnamo valdžios institucijos mirties bausmės statistinius duomenis priskiria valstybės paslapčiai; kadangi 2018 m. sausio mėn. Vietnamas sumažino nusikaltimų, už kuriuos baudžiama mirties bausme, skaičių nuo 22 iki 18; |
| --- | --- |

N.

kadangi Vietname toliau taikoma mirties bausmė, tačiau įvykdytų mirties bausmių skaičius nežinomas, nes Vietnamo valdžios institucijos mirties bausmės statistinius duomenis priskiria valstybės paslapčiai; kadangi 2018 m. sausio mėn. Vietnamas sumažino nusikaltimų, už kuriuos baudžiama mirties bausme, skaičių nuo 22 iki 18;

| O. | kadangi Vietnamas dar neratifikavo pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų, būtent Konvencijos dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas (Nr. 98), Konvencijos dėl priverstinio darbo panaikinimo (Nr. 105) ir Konvencijos dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo (Nr. 87); |
| --- | --- |

O.

kadangi Vietnamas dar neratifikavo pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų, būtent Konvencijos dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas (Nr. 98), Konvencijos dėl priverstinio darbo panaikinimo (Nr. 105) ir Konvencijos dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo (Nr. 87);

| P. | kadangi ES ir Vietnamo dialogas žmogaus teisių klausimais yra svarbi galimybė siekiant toliau išsamiai aptarti ES rūpimus klausimus, įskaitant visapusišką pagarbą pagrindinėms teisėms į saviraiškos, asociacijų ir taikių susirinkimų laisvę; kadangi Europos Sąjungos ir Vietnamo santykiai turi būti iš esmės grindžiami pagarba žmogaus teisėms, demokratijai ir teisinei valstybei, taip pat tarptautinių standartų laikymusi šiuo požiūriu; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES ir Vietnamo dialogas žmogaus teisių klausimais yra svarbi galimybė siekiant toliau išsamiai aptarti ES rūpimus klausimus, įskaitant visapusišką pagarbą pagrindinėms teisėms į saviraiškos, asociacijų ir taikių susirinkimų laisvę; kadangi Europos Sąjungos ir Vietnamo santykiai turi būti iš esmės grindžiami pagarba žmogaus teisėms, demokratijai ir teisinei valstybei, taip pat tarptautinių standartų laikymusi šiuo požiūriu;

| Q. | kadangi yra aiškus ryšys tarp partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS) ir ES ir Vietnamo laisvosios prekybos susitarimo (LPS), pagal kuriuos abi šalys įsipareigojo vykdyti savo įsipareigojimus dėl žmogaus teisių; |
| --- | --- |

Q.

kadangi yra aiškus ryšys tarp partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS) ir ES ir Vietnamo laisvosios prekybos susitarimo (LPS), pagal kuriuos abi šalys įsipareigojo vykdyti savo įsipareigojimus dėl žmogaus teisių;

| 1. | smerkia nuolatinius žmogaus teisių pažeidimus Vietname, įskaitant paskelbtus nuosprendžius politiniams aktyvistams, žurnalistams, tinklaraštininkams, disidentams ir žmogaus teisių gynėjams, jų bauginimą, sekimą, persekiojimą, užpuolimus ir nesąžiningus teismo procesus už tai, kad jie naudojasi savo saviraiškos laisve internete arba realiame gyvenime, nes taip aiškiai pažeidžiami Vietnamo tarptautiniai įsipareigojimai žmogaus teisių srityje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Vietnamo valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus žmogaus teisių gynėjus ir sąžinės kalinius, įskaitant Hoangą Ducą Binhą, Nguyeną Namą Phongą, Nguyeną Trungą Trucą ir Le Dinhą Luongą, kurie buvo sulaikyti arba nuteisti tik dėl to, kad naudojosi savo teise į saviraiškos laisvę, ir panaikinti visus jiems pateiktus kaltinimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja savo raginimą Vietnamo valdžios institucijoms panaikinti visus žmogaus teisių gynėjams taikomus apribojimus ir nutraukti persekiojimo veiksmus prieš juos ir bet kokiomis aplinkybėmis užtikrinti, kad jie galėtų vykdyti teisėtą su žmogaus teisėmis susijusią veiklą, nebijodami atsakomųjų veiksmų ir be jokių apribojimų, įskaitant teisminį priekabiavimą; ragina Vietnamo vyriausybę panaikinti visus religijos laisvės apribojimus ir nutraukti religinių bendruomenių persekiojimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | yra tvirtai įsitikinęs, jog Vietnamo vyriausybė turi užtikrinti, kad su visais sulaikytaisiais būtų elgiamasi laikantis tarptautinių standartų; pabrėžia, kad teisė kreiptis į advokatą, naudotis medikų paslaugomis ir bendrauti su šeimos nariais yra svarbi apsaugos nuo kankinimo ir netinkamo elgesio priemonė, be to, ji nepaprastai svarbi teisei į teisingą bylos nagrinėjimą užtikrinti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smerkia piktnaudžiavimą represinėmis teisinėmis nuostatomis, kuriomis ribojamos pagrindinės teisės ir laisvės; ragina Vietnamo valdžios institucijas panaikinti, peržiūrėti arba iš dalies pakeisti visus represinio pobūdžio įstatymus, visų pirma šalies baudžiamąjį kodeksą, įstatymą dėl kibernetinio saugumo ir įstatymą dėl tikėjimo ir religijos, bei užtikrinti, kad visi teisės aktai atitiktų tarptautinius žmogaus teisių standartus ir įsipareigojimus, įskaitant Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), kurio šalis yra Vietnamas; ragina vyriausybę suderinti teisės aktus, kuriais reglamentuojami vieši susibūrimai ir demonstracijos, su laisvų susirinkimų ir asociacijų teisėmis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Vietnamą pasirašyti ir ratifikuoti visas susijusias Jungtinių Tautų žmogaus teisių sutartis ir Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą bei TDO konvencijas Nr. 87, 98 ir 105; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Vietnamą atsiųsti nuolatinį kvietimą JT žmogaus teisių tarybos įgaliotiesiems ekspertams, pirmiausia specialiajam pranešėjui teisės į nuomonės ir saviraiškos laisvę klausimais bei specialiajam pranešėjui žmogaus teisių gynėjų padėties klausimais; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Vietnamo valdžios institucijas pripažinti nepriklausomas profesines sąjungas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina ES atlikti stebėseną ir dirbti su valdžios institucijomis bei visomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis, siekiant gerinti žmogaus teisių padėtį Vietname; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pakartoja, kad jokiomis aplinkybėmis nepritaria mirties bausmei; ragina Vietnamo valdžios institucijas nedelsiant paskelbti mirties bausmės taikymo moratoriumą – tai būtų žingsnis link jos panaikinimo; ragina Vietnamo valdžios institucijas peržiūrėti visus mirties nuosprendžius, siekiant užtikrinti susijusių teismo procesų suderinamumą su tarptautiniais standartais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina EIVT ir Komisiją visais atvejais, kai bendraujama su Vietnamo valdžios institucijomis, aktyviai remti pilietinės visuomenės grupes ir asmenis, ginančius žmogaus teises Vietname – taip pat ir raginant išlaisvinti žmogaus teisių gynėjus ir sąžinės kalinius; ragina ES delegaciją Hanojuje teikti visą reikiamą pagalbą kalinamiems žmogaus teisių gynėjams ir sąžinės kaliniams, įskaitant rūpinimąsi kalinių lankymu, teismo procesų stebėjimą ir teisinės pagalbos teikimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina ES valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant daryti spaudimą, kad Vietname konkrečiai gerėtų žmogaus teisių padėtis – taip pat ir artėjančio Vietnamo visuotinio periodinio vertinimo JT žmogaus teisių taryboje metu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja savo raginimą visos ES mastu uždrausti bet kokio pobūdžio saugumo įrangos, kuri gali būti arba yra naudojama vidaus represijoms, įskaitant internetines sekimo technologijas, eksportą į valstybes, kuriose žmogaus teisių padėtis kelia susirūpinimą, prekybą šia įranga su minėtosiomis valstybėmis, taip pat jos atnaujinimą ir priežiūrą šiose valstybėse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teigiamai vertina sustiprėjusią ES ir Vietnamo partnerystę bei dialogą žmogaus teisių klausimais ir primena, koks šis dialogas svarbus kaip esminė priemonė, kurią galima veiksmingai naudoti siekiant padėti Vietnamui ir jį paskatinti įgyvendinti būtinas reformas; primygtinai ragina Komisiją stebėti pažangą, padarytą dialogo pagrindu, nustatant kriterijus ir stebėsenos mechanizmus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Vietnamo vyriausybę ir ES, kaip svarbias partneres, įsipareigoti stiprinti pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms šalyje, nes jos yra Vietnamo ir Sąjungos dvišalių santykių kertinis akmuo, pirmiausia turint galvoje ES ir Vietnamo laisvosios prekybos susitarimo ratifikavimą bei ES ir Vietnamo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos Pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) generaliniam sekretoriui, Vietnamo vyriausybei ir Nacionalinei Asamblėjai, Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OL C 369, 2018 10 11, p. 73.

(2)  OL C 86, 2018 3 6, p. 122.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/70

---

P8_TA(2018)0460

Žmogaus teisių padėtis Kuboje

2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Kuboje (2018/2926(RSP))

(2020/C 363/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kubos, ypač į 2004 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl Kubos (1), 2006 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl ES politikos Kubos vyriausybės atžvilgiu (2), 2007 m. birželio 21 d. rezoliuciją dėl Kubos (3), 2010 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl sąžinės kalinių Kuboje (4) ir 2017 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kubos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (5), kuriam pritarė Parlamentas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kubos, ypač į 2004 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl Kubos (1), 2006 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl ES politikos Kubos vyriausybės atžvilgiu (2), 2007 m. birželio 21 d. rezoliuciją dėl Kubos (3), 2010 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl sąžinės kalinių Kuboje (4) ir 2017 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kubos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (5), kuriam pritarė Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2018 m. balandžio 19 d. Miguel Díaz-Canel Kubos Nacionalinės liaudies asamblėjos buvo išrinktas naujuoju prezidentu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2018 m. balandžio 19 d. Miguel Díaz-Canel Kubos Nacionalinės liaudies asamblėjos buvo išrinktas naujuoju prezidentu,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 17 d. paskelbtas JT Priverstinio dingimo komiteto išvadas dėl Kubos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 17 d. paskelbtas JT Priverstinio dingimo komiteto išvadas dėl Kubos,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 24 d. – 20 d. 82-oje sesijoje JT darbo grupės nesankcionuoto sulaikymo klausimais priimtą nuomonę 59/2018 dėl Ariel Ruiz Urquiola, kurį organizacija „Amnesty International“ laiko sąžinės kaliniu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 24 d. – 20 d. 82-oje sesijoje JT darbo grupės nesankcionuoto sulaikymo klausimais priimtą nuomonę 59/2018 dėl Ariel Ruiz Urquiola, kurį organizacija „Amnesty International“ laiko sąžinės kaliniu,

| — | atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių tarybos visuotinius periodinius vertinimus, atliktus Kuboje 2013 m. gegužės mėn. ir 2018 m. gegužės mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių tarybos visuotinius periodinius vertinimus, atliktus Kuboje 2013 m. gegužės mėn. ir 2018 m. gegužės mėn.,

| — | atsižvelgdamas į organizacijos „Human Rights Watch“ 2017 m. ataskaitą dėl Kubos ir 2018 m. liepos 27 d. organizacijos „Amnesty International“ direktorės Erikos Guevara-Rosa, atsakingos už Amerikos žemyną,“ pateiktą pareiškimą dėl naujos Kubos vyriausybės šimtadienio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos „Human Rights Watch“ 2017 m. ataskaitą dėl Kubos ir 2018 m. liepos 27 d. organizacijos „Amnesty International“ direktorės Erikos Guevara-Rosa, atsakingos už Amerikos žemyną,“ pateiktą pareiškimą dėl naujos Kubos vyriausybės šimtadienio,

| — | atsižvelgdamas į Kubos žmogaus teisių ir nacionalinio susitaikymo komisijos (CCHNC) mėnesinius pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kubos žmogaus teisių ir nacionalinio susitaikymo komisijos (CCHNC) mėnesinius pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir kitas tarptautines žmogaus teisių srities sutartis ir priemones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir kitas tarptautines žmogaus teisių srities sutartis ir priemones,

| — | atsižvelgdamas į Kubos Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kubos Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, kurią Kuba yra pasirašiusi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, kurią Kuba yra pasirašiusi,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi žmogaus teisių aspektas įtrauktas į ES politinį dialogą, taip pat į bendradarbiavimo ir prekybos susitarimus; kadangi žmogaus teisių, įskaitant pilietines, politines, ekonomines, socialines ir kultūrines teises, nedalumas turėtų būti vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos tikslų santykiuose su Kuba; |
| --- | --- |

A.

kadangi žmogaus teisių aspektas įtrauktas į ES politinį dialogą, taip pat į bendradarbiavimo ir prekybos susitarimus; kadangi žmogaus teisių, įskaitant pilietines, politines, ekonomines, socialines ir kultūrines teises, nedalumas turėtų būti vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos tikslų santykiuose su Kuba;

| B. | kadangi 2017 m. liepos 5 d. Parlamentas pritarė ES ir Kubos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimui (PDBS); kadangi PDBS aiškiai parodo didelį susirūpinimą dėl žmogaus teisių padėties Kuboje ir į jį įtraukta sustabdymo sąlyga, taikoma pažeidus žmogaus teisių nuostatas; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2017 m. liepos 5 d. Parlamentas pritarė ES ir Kubos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimui (PDBS); kadangi PDBS aiškiai parodo didelį susirūpinimą dėl žmogaus teisių padėties Kuboje ir į jį įtraukta sustabdymo sąlyga, taikoma pažeidus žmogaus teisių nuostatas;

| C. | kadangi ES ir Kubos dialogas žmogaus teisių klausimais, kuriam vadovauja ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais, pradėtas 2015 m.; kadangi 2018 m. spalio 9 d. ketvirtajame ES ir Kubos dialoge dėl žmogaus teisių šalys, be kita ko, nagrinėjo piliečių dalyvavimo sprendžiant viešuosius reikalus klausimą, įskaitant pastarojo meto rinkimų procesus, taip pat asociacijų ir žodžio laisvę ir galimybę žmogaus teisių gynėjams ir kitiems pilietinės visuomenės sektoriams laisvai burtis, reikšti savo nuomonę ir dalyvauti viešajame gyvenime; kadangi Parlamentui neaišku, ar šis posėdis apskritai davė rezultatų; kadangi, nepaisant žmogaus teisių dialogo ir Kubos pakartotino išrinkimo į JT Žmogaus teisių tarybą 2017–2019 m. laikotarpiui, nebuvo pasiekta apčiuopiamų rezultatų, susijusių su žmogaus teisėmis Kuboje; kadangi politinis dialogas turi apimti tiesioginį ir intensyvų dialogą su pilietine visuomene ir opozicija be jokių apribojimų; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir Kubos dialogas žmogaus teisių klausimais, kuriam vadovauja ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais, pradėtas 2015 m.; kadangi 2018 m. spalio 9 d. ketvirtajame ES ir Kubos dialoge dėl žmogaus teisių šalys, be kita ko, nagrinėjo piliečių dalyvavimo sprendžiant viešuosius reikalus klausimą, įskaitant pastarojo meto rinkimų procesus, taip pat asociacijų ir žodžio laisvę ir galimybę žmogaus teisių gynėjams ir kitiems pilietinės visuomenės sektoriams laisvai burtis, reikšti savo nuomonę ir dalyvauti viešajame gyvenime; kadangi Parlamentui neaišku, ar šis posėdis apskritai davė rezultatų; kadangi, nepaisant žmogaus teisių dialogo ir Kubos pakartotino išrinkimo į JT Žmogaus teisių tarybą 2017–2019 m. laikotarpiui, nebuvo pasiekta apčiuopiamų rezultatų, susijusių su žmogaus teisėmis Kuboje; kadangi politinis dialogas turi apimti tiesioginį ir intensyvų dialogą su pilietine visuomene ir opozicija be jokių apribojimų;

| D. | kadangi Kubos vyriausybė vis dar atsisako pripažinti žmogaus teisių stebėsena teisėta veikla ir neleidžiama suteikti teisinio statuso vietos žmogaus teisių grupėms; |
| --- | --- |

D.

kadangi Kubos vyriausybė vis dar atsisako pripažinti žmogaus teisių stebėsena teisėta veikla ir neleidžiama suteikti teisinio statuso vietos žmogaus teisių grupėms;

| E. | kadangi 2019 m. vasario 24 d. turi įvykti referendumas dėl konstitucijos; kadangi naujos konstitucijos rengimo procesui trūksta tinkamų nacionalinių konsultacijų, užtikrinant, kad komunistų partija išlaikys savo svarbų vaidmenį visuomenėje be daugiapartinės sistemos, pagrindinių laisvių ir politinių bei pilietinių teisių, taip sustiprinant centralizuotą valstybės nuosavybę ir kontroliuojamą ekonomiką; kadangi vienpartinė politinė sistema pripažįstama kaip „neatšaukiama“ 3 straipsnyje, o 224 straipsnyje teigiama, kad dabartinėms ir būsimoms kartoms draudžiama atsisakyti socializmo, taip pat dabartinės politinės ir socialinės sistemos negrįžtamumo principo; kadangi panašu, kad projekte esama kitų didelį susirūpinimą keliančių nuostatų; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2019 m. vasario 24 d. turi įvykti referendumas dėl konstitucijos; kadangi naujos konstitucijos rengimo procesui trūksta tinkamų nacionalinių konsultacijų, užtikrinant, kad komunistų partija išlaikys savo svarbų vaidmenį visuomenėje be daugiapartinės sistemos, pagrindinių laisvių ir politinių bei pilietinių teisių, taip sustiprinant centralizuotą valstybės nuosavybę ir kontroliuojamą ekonomiką; kadangi vienpartinė politinė sistema pripažįstama kaip „neatšaukiama“ 3 straipsnyje, o 224 straipsnyje teigiama, kad dabartinėms ir būsimoms kartoms draudžiama atsisakyti socializmo, taip pat dabartinės politinės ir socialinės sistemos negrįžtamumo principo; kadangi panašu, kad projekte esama kitų didelį susirūpinimą keliančių nuostatų;

| F. | kadangi nepriklausomi žurnalistai, taikūs disidentai ir žmogaus teisių gynėjai, dokumentuojantys žmogaus teisių pažeidimus, kurie daugiausia yra demokratinės opozicijos nariai, persekiojami, savavališkai sulaikomi ar laikomi kalėjime Kuboje; kadangi, remiantis CCHNC, 2018 m. spalio mėn. be jokios abejonės dėl politinių priežasčių buvo įvykdyti mažiausiai 202 savavališki trumpalaikiai taikių oponentų ir nepriklausomų pilietinės visuomenės aktyvistų, kurie naudojasi savo pagrindinėmis žodžio, susirinkimų ir politinės asociacijos teisėmis, suėmimai; |
| --- | --- |

F.

kadangi nepriklausomi žurnalistai, taikūs disidentai ir žmogaus teisių gynėjai, dokumentuojantys žmogaus teisių pažeidimus, kurie daugiausia yra demokratinės opozicijos nariai, persekiojami, savavališkai sulaikomi ar laikomi kalėjime Kuboje; kadangi, remiantis CCHNC, 2018 m. spalio mėn. be jokios abejonės dėl politinių priežasčių buvo įvykdyti mažiausiai 202 savavališki trumpalaikiai taikių oponentų ir nepriklausomų pilietinės visuomenės aktyvistų, kurie naudojasi savo pagrindinėmis žodžio, susirinkimų ir politinės asociacijos teisėmis, suėmimai;

| G. | kadangi vienas iš šių asmenų yra Dr. Eduardo Cardet, Krikščioniškojo išsilaisvinimo judėjimo (MCL) nacionalinis koordinatorius, kuris buvo nuteistas trejus metus kalėti už tai, kad taikiai naudojosi savo teise į žodžio laisvę; kadangi 2016 m. lapkričio mėn. grįžęs namo po kelionės į Majamį jis buvo suimtas; kadangi Dr. E. Cardet, kuris laikomas sąžinės kaliniu, šiuo metu įkalintas Kubos Holigín kalėjime, kur jis laikomas vienutėje, neturėdamas galimybės matytis su šeima ar skambinti telefonu; |
| --- | --- |

G.

kadangi vienas iš šių asmenų yra Dr. Eduardo Cardet, Krikščioniškojo išsilaisvinimo judėjimo (MCL) nacionalinis koordinatorius, kuris buvo nuteistas trejus metus kalėti už tai, kad taikiai naudojosi savo teise į žodžio laisvę; kadangi 2016 m. lapkričio mėn. grįžęs namo po kelionės į Majamį jis buvo suimtas; kadangi Dr. E. Cardet, kuris laikomas sąžinės kaliniu, šiuo metu įkalintas Kubos Holigín kalėjime, kur jis laikomas vienutėje, neturėdamas galimybės matytis su šeima ar skambinti telefonu;

| H. | kadangi neoficialios politinės opozicijos frakcijos „Kubos patriotinė sąjungą“ („Unión Patriótica de Cuba“, UNPACU) narys Tomás Núñez Magdariaga 62 dienas laikėsi protesto bado streiko ir 2018 m. spalio 15 d. dėl tarptautinio spaudimo buvo išleistas į laisvę; kadangi T. N. Magdariaga buvo pripažintas kaltu dėl tariamo grasinimo valstybės tarnautojui, kuris galiausiai prisipažino, kad jam pateikti kaltinimai buvo sufabrikuoti; kadangi jo atvejis yra dar vienas akivaizdus mėginimų nutildyti bet kokias kitokias idėjas pavyzdys; |
| --- | --- |

H.

kadangi neoficialios politinės opozicijos frakcijos „Kubos patriotinė sąjungą“ („Unión Patriótica de Cuba“, UNPACU) narys Tomás Núñez Magdariaga 62 dienas laikėsi protesto bado streiko ir 2018 m. spalio 15 d. dėl tarptautinio spaudimo buvo išleistas į laisvę; kadangi T. N. Magdariaga buvo pripažintas kaltu dėl tariamo grasinimo valstybės tarnautojui, kuris galiausiai prisipažino, kad jam pateikti kaltinimai buvo sufabrikuoti; kadangi jo atvejis yra dar vienas akivaizdus mėginimų nutildyti bet kokias kitokias idėjas pavyzdys;

| I. | kadangi 2018 m. spalio mėn. „Baltai vilkinčios moterys“ dar kartą tapo pagrindinėmis politinių represijų aukomis, o kai kurie Jungtinio kovos su totalitarizmu forumo (FANTU) nariai tapo represijų taikiniu keliose šalies provincijose; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2018 m. spalio mėn. „Baltai vilkinčios moterys“ dar kartą tapo pagrindinėmis politinių represijų aukomis, o kai kurie Jungtinio kovos su totalitarizmu forumo (FANTU) nariai tapo represijų taikiniu keliose šalies provincijose;

| J. | kadangi reikia užtikrinti, kad su visais kaliniais Kuboje būtų elgiamasi žmogiškai; kadangi Kubos vyriausybė neleidžia nepriklausomoms žmogaus teisių grupėms pateikti į kalėjimus; kadangi Kubos piliečiams nesuteikiamos tinkamo proceso garantijos, pvz., teisė į teisingą ir viešą svarstymą kompetentingame ir nešališkame teisme; kadangi lygtinai paleisti kaliniai dažnai toliau bauginami valdžios institucijų; |
| --- | --- |

J.

kadangi reikia užtikrinti, kad su visais kaliniais Kuboje būtų elgiamasi žmogiškai; kadangi Kubos vyriausybė neleidžia nepriklausomoms žmogaus teisių grupėms pateikti į kalėjimus; kadangi Kubos piliečiams nesuteikiamos tinkamo proceso garantijos, pvz., teisė į teisingą ir viešą svarstymą kompetentingame ir nešališkame teisme; kadangi lygtinai paleisti kaliniai dažnai toliau bauginami valdžios institucijų;

| K. | kadangi JT darbo grupė nesankcionuoto sulaikymo klausimais aiškiai nurodė, kad Kubos asmenys, nukentėję nuo savavališko sulaikymo, turi teisę siekti, kad vyriausybė atlygintų žalą, įskaitant restituciją, kompensaciją, reabilitaciją ir pasitenkinimą, ir garantuotų, kad tokie veiksmai nebus kartojami; |
| --- | --- |

K.

kadangi JT darbo grupė nesankcionuoto sulaikymo klausimais aiškiai nurodė, kad Kubos asmenys, nukentėję nuo savavališko sulaikymo, turi teisę siekti, kad vyriausybė atlygintų žalą, įskaitant restituciją, kompensaciją, reabilitaciją ir pasitenkinimą, ir garantuotų, kad tokie veiksmai nebus kartojami;

| L. | kadangi Kuboje pastebima daugiau pagarbos religijos laisvei požymių; kadangi Kubos valdžios institucijos tuo pat metu vis dar labai riboja krikščionių bažnyčių statybą ar atstatymą; kadangi bažnyčia pamažu tapo didžiausia pilietinės visuomenės veikėja ir pagrindinis nevalstybinis socialinių paslaugų teikėjas Kuboje, tačiau jos veiklą griežtai kontroliuoja valdžios institucijos; |
| --- | --- |

L.

kadangi Kuboje pastebima daugiau pagarbos religijos laisvei požymių; kadangi Kubos valdžios institucijos tuo pat metu vis dar labai riboja krikščionių bažnyčių statybą ar atstatymą; kadangi bažnyčia pamažu tapo didžiausia pilietinės visuomenės veikėja ir pagrindinis nevalstybinis socialinių paslaugų teikėjas Kuboje, tačiau jos veiklą griežtai kontroliuoja valdžios institucijos;

| M. | kadangi palaikant glaudesnius politinius ir ekonominius ryšius su Kuba iš ES pusės ketinama padėti šioje šalyje vykdyti politines reformas, kurios atitiktų visų jos piliečių lūkesčius; kadangi ekonominis ir prekybos liberalizavimas turėtų suteikti šaliai galimybę palaipsniui pereiti prie laisvų socialinių erdvių, sambūvio, technologijų ir ryšių, kuriuos vertina ir kurių reikalauja Kubos gyventojai; |
| --- | --- |

M.

kadangi palaikant glaudesnius politinius ir ekonominius ryšius su Kuba iš ES pusės ketinama padėti šioje šalyje vykdyti politines reformas, kurios atitiktų visų jos piliečių lūkesčius; kadangi ekonominis ir prekybos liberalizavimas turėtų suteikti šaliai galimybę palaipsniui pereiti prie laisvų socialinių erdvių, sambūvio, technologijų ir ryšių, kuriuos vertina ir kurių reikalauja Kubos gyventojai;

| N. | kadangi Parlamentas tris kartus skyrė Sacharovo premiją už minties laisvę Kubos aktyvistams: 2002 m. premiją gavo Oswaldo Payá, 2005 m. – „Baltai vilkinčios moterys“ ir 2010 m. – Guillermo Fariñas; kadangi vis dar reguliariai pasitaiko atvejų, kai Sacharovo premijos laureatams neleidžiama išvykti iš šalies ir dalyvauti tarptautiniuose renginiuose; |
| --- | --- |

N.

kadangi Parlamentas tris kartus skyrė Sacharovo premiją už minties laisvę Kubos aktyvistams: 2002 m. premiją gavo Oswaldo Payá, 2005 m. – „Baltai vilkinčios moterys“ ir 2010 m. – Guillermo Fariñas; kadangi vis dar reguliariai pasitaiko atvejų, kai Sacharovo premijos laureatams neleidžiama išvykti iš šalies ir dalyvauti tarptautiniuose renginiuose;

| O. | kadangi Parlamentas daug kartų klausė, ar galėtų siųsti oficialias delegacijas į Kubą; kadangi, net ir sudarius PDBS, Kubos valdžios institucijos kiekvieną kartą neleido minėtoms delegacijoms atvykti į šalį; |
| --- | --- |

O.

kadangi Parlamentas daug kartų klausė, ar galėtų siųsti oficialias delegacijas į Kubą; kadangi, net ir sudarius PDBS, Kubos valdžios institucijos kiekvieną kartą neleido minėtoms delegacijoms atvykti į šalį;

| 1. | griežtai smerkia savavališkus taikių disidentų, nepriklausomų žurnalistų, žmogaus teisių gynėjų ir politinės opozicijos atstovų suėmimus, jų persekiojimą ir išpuolius prieš juos Kuboje; ragina nedelsiant nutraukti šiuos veiksmus ir nedelsiant paleisti visus politinius kalinius, įskaitant Eduardo Cardetą, ir asmenis, savavališkai kalinamus tik už tai, kad naudojosi savo saviraiškos ir susirinkimų laisve; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina ES valstybes nares, EIVT ir jos delegaciją Kuboje griežtai laikytis pagrindinių savo principų ir politikos Kubos atžvilgiu, imtis visų reikiamų veiksmų, kad būtų išlaisvinti minėtieji asmenys, siekiant užtikrinti, kad nedelsiant baigtųsi politinių oponentų ir žmogaus teisių gynėjų persekiojimas, ir padėti jiems bei juos apsaugoti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Kubos valdžios institucijas pagerinti kalinimo sąlygas ir elgesį su kaliniais ir leisti tarptautinėms žmogaus teisių grupėms ir nepriklausomoms Kubos organizacijoms patekti į šalies kalėjimus; pabrėžia, kad Kubos disidentų kalinimas dėl jų idealų ir jų taikios politinės veiklos prieštarauja Visuotinei žmogaus teisių deklaracijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja dėl to, kad, nepaisant priimto PDBS, padėtis žmogaus teisių ir demokratijos srityje nepagerėjo; ragina įvykdyti privalomus įsipareigojimus, nustatytus ES ir Kubos PDBS, ypač susijusius su pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; pabrėžia, kad šio susitarimo sėkmė priklauso nuo jo įgyvendinimo ir laikymosi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad PDBS apima nuostatą dėl susitarimo sustabdymo, kuri turėtų būti taikoma tuo atveju, jei pažeidžiamos nuostatos dėl žmogaus teisių; todėl primygtinai reikalauja, kad Europos Sąjunga, įgyvendindama PDBS, atidžiai stebėtų, kaip Kuboje gerbiamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, ir kad apie tai būtų reguliariai pranešama Parlamentui; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę Federicą Mogherini plenarinio posėdžio metu išsamiai informuoti Parlamentą apie konkrečius veiksmus, kurių imamasi siekiant įvykdyti minėtąjį reikalavimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Kubos vyriausybę iš naujo apibrėžti žmogaus teisių politiką suderinant ją su tarptautine žmogaus teisių teise ir užtikrinti, kad visi pilietinės visuomenės ir opozicijos politiniai veikėjai aktyviai dalyvautų politiniame ir socialiniame gyvenime, nenustatant jokių apribojimų; ragina Kubą patvirtinti savo ketinimą „laikytis aukščiausių žmogaus teisių skatinimo ir apsaugos standartų“ ratifikuojant Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, taip pat jų fakultatyvinius protokolus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena Kubos valdžios institucijoms, kad judėjimo ir susirinkimų laisvė užtikrinama pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę ir kad ši laisvė taikoma aktyvistams ir demokratinės opozicijos nariams; |
| --- | --- |

7.

| 8. | griežtai smerkia tai, kad priimtas Dekretas Nr. 349, kuriuo pažeidžiama teisė į meninę laisvę Kuboje; ragina Kubos valdžios institucijas imtis atitinkamų teisėkūros priemonių ir atšaukti Dekretą Nr. 349 prieš jam įsigaliojant 2018 m. gruodžio mėn.; pabrėžia, kad meninės raiškos laisvė yra itin svarbi perspektyviam ir gyvybingam kultūros sektoriui, kuris gali padėti kurti darbo vietas, plėtoti kultūros pramonę ir atgaivinti kultūros paveldą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Kubos vyriausybę nustoti taikyti interneto cenzūrą ir sustabdyti interneto svetainių blokavimą vien tik siekiant apriboti politinę kritiką ir apriboti prieigą prie informacijos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | visapusiškai remia 2017 m. kovo 17 d. paskelbtas JT Priverstinio dingimo komiteto išvadas dėl Kubos, kuriose Kuba raginama imtis reikalingų priemonių savo teismų sistemos visiškai nepriklausomybei užtikrinti ir pagal Paryžiaus principus įsteigti nepriklausomą Nacionalinę žmogaus teisių instituciją; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reiškia didelį susirūpinimą dėl naujo konstitucijos projekto ir referendumo, kurį planuojama surengti 2019 m. vasario mėn.; pabrėžia, kad visam procesui trūksta įtraukties, tolerancijos ir pagarbos pagrindinėms pilietinėms ir politinėms teisėms, kurios galėtų užtikrinti demokratinį konstitucinį procesą; šiuo atžvilgiu pakartoja savo pasiryžimą skatinti perėjimą prie pliuralistinės demokratijos ir pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms į šį procesą įtraukiant visus sveikėjus be išimties, kaip nurodyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, ir ilgalaikį ekonomikos atsigavimą, kurio tikslas – gerinti Kubos gyventojų gyvenimo lygį, atsižvelgiant į Kubos gyventojų lūkesčius; ragina atitinkamas Kubos valdžios institucijas naujojoje konstitucijoje numatyti laisvus ir pliuralistinius rinkimus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Europos institucijas ir valstybes nares padėti Kuboje įvykdyti ekonomines ir užtikrinti politinį perėjimą prie visiškai demokratinės santvarkos, kuriai esant būtų paisoma visų jos piliečių pagrindinių teisių; pritaria tam, kad būtų naudojamos įvairios ES užsienio politikos priemonės, ypač Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP), siekiant sustiprinti ES dialogą su Kubos pilietine visuomene ir tais, kurie palaiko taikias permainas Kuboje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Kubos valdžios institucijas panaikinti mirties bausmę už visus nusikaltimus; ragina paskelbti mirties bausmės moratoriumą, kol bus oficialiai priimtas šis teisinis pakeitimas; ragina peržiūrėti visus mirties nuosprendžius siekiant užtikrinti, kad susiję teismo procesai atitiktų tarptautinius standartus ir kad ateityje nebūtų įvykdyta nė viena mirties bausmė; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Kubos vyriausybę leisti bažnyčioms laisvai vykdyti socialinės rūpybos veiklą Kubos visuomenėje; ragina visapusiškai užtikrinti religijos ir sąžinės laisvę; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją Federicą Mogherini pripažinti, kad esama politinės opozicijos Kubos vyriausybei, ir remti jos įtraukimą į ES ir Kubos politinį dialogą; primena Europos institucijoms, kad pilietinė visuomenė ir asmenys, kuriems skirta Sacharovo premija, yra pagrindiniai Kubos demokratizacijos proceso dalyviai ir kad jų balsas turi būti išgirstas ir į juos turi būti atsižvelgta plėtojant dvišalius santykius; todėl ragina visus ES valstybių narių atstovus lankantis Kuboje kelti Kubos valdžios institucijoms žmogaus teisių klausimus ir susitikti su Sacharovo premijos laureatais siekiant užtikrinti ES žmogaus teisių politikos vidinę ir išorinę darną; |
| --- | --- |

15.

| 16. | labai apgailestauja dėl Kubos valdžios institucijų atsisakymo leisti Europos Parlamento komitetams, delegacijoms ir kai kurioms frakcijoms apsilankyti Kuboje, nepaisant to, kad Parlamentas davė sutikimą PDBS; ragina valdžios institucijas nedelsiant leisti atvykti į šalį, be kita ko, leisti aplankyti šią salą, kai 2019 m. vasario 24 d. bus surengtas referendumas dėl konstitucijos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Kubos vyriausybei ir Liaudies valdžios nacionalinei asamblėjai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrijos valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OL C 201 E, 2005 8 18, p. 83.

(2)  OL C 288 E, 2006 11 24, p. 81.

(3)  OL C 146 E, 2008 6 12, p. 377.

(4)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 82.

(5)  OL C 334, 2018 9 19, p. 99.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/75

---

P8_TA(2018)0461

Žmogaus teisių padėtis Bangladeše

2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Bangladeše (2018/2927(RSP))

(2020/C 363/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes 2017 m. balandžio 6 d. (1) ir 2015 m. lapkričio 26 d. (2) rezoliucijas Bangladešo klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes 2017 m. balandžio 6 d. (1) ir 2015 m. lapkričio 26 d. (2) rezoliucijas Bangladešo klausimu,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl Bangladešo tvarumo susitarimo įgyvendinimo dabartinės padėties (3) ir į 2018 m. rugsėjo 28 d. Komisijos techninės būklės ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl Bangladešo tvarumo susitarimo įgyvendinimo dabartinės padėties (3) ir į 2018 m. rugsėjo 28 d. Komisijos techninės būklės ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl ES pavyzdinės iniciatyvos drabužių sektoriuje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl ES pavyzdinės iniciatyvos drabužių sektoriuje (4),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. Europos bendrijos ir Bangladešo Liaudies Respublikos bendradarbiavimo susitarimą dėl partnerystės ir vystymosi (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. Europos bendrijos ir Bangladešo Liaudies Respublikos bendradarbiavimo susitarimą dėl partnerystės ir vystymosi (5),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo,

| — | atsižvelgdamas į tvarumo susitarimą dėl nuolatinio darbo teisių ir gamyklų saugos gerinimo Bangladešo gatavų drabužių ir trikotažo gaminių pramonėje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tvarumo susitarimą dėl nuolatinio darbo teisių ir gamyklų saugos gerinimo Bangladešo gatavų drabužių ir trikotažo gaminių pramonėje,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. Bangladešo susitarimą dėl priešgaisrinės ir pastatų saugos ir jį 2018 m. pakeitusį susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. Bangladešo susitarimą dėl priešgaisrinės ir pastatų saugos ir jį 2018 m. pakeitusį susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 27 d. bendrą vietos pareiškimą dėl Bangladešo skaitmeninio saugumo akto, kurį pateikė ES valstybių narių misijos vadovai, Europos Sąjungos delegacija ir Norvegijos ir Šveicarijos misijos vadovai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 27 d. bendrą vietos pareiškimą dėl Bangladešo skaitmeninio saugumo akto, kurį pateikė ES valstybių narių misijos vadovai, Europos Sąjungos delegacija ir Norvegijos ir Šveicarijos misijos vadovai,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 26 d. nacionalinę ataskaitą, pateiktą JT Žmogaus teisių tarybai visuotiniam periodiniam vertinimui dėl Bangladešo atlikti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 26 d. nacionalinę ataskaitą, pateiktą JT Žmogaus teisių tarybai visuotiniam periodiniam vertinimui dėl Bangladešo atlikti,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo, kurią 2006 m. gruodžio 20 d. priėmė JT Generalinė Asamblėja ir kuri įsigaliojo 2010 m. gruodžio 23 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo, kurią 2006 m. gruodžio 20 d. priėmė JT Generalinė Asamblėja ir kuri įsigaliojo 2010 m. gruodžio 23 d.,

| — | atsižvelgdamas į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, kuriuos JT žmogaus teisių taryba patvirtino 2011 m. birželio 16 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, kuriuos JT žmogaus teisių taryba patvirtino 2011 m. birželio 16 d.,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2015–2021 m. Bangladešo nacionalinį vaikų santuokų panaikinimo veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015–2021 m. Bangladešo nacionalinį vaikų santuokų panaikinimo veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į JT nuolatinio forumo čiabuvių klausimais (UNPFII) 17-ojoje sesijoje priimtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT nuolatinio forumo čiabuvių klausimais (UNPFII) 17-ojoje sesijoje priimtas rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. pasaulio spaudos laisvės indeksą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. Bangladešo skaitmeninio saugumo aktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. Bangladešo skaitmeninio saugumo aktą,

| — | atsižvelgdamas į Bangladešo informacinių ir ryšių technologijų (IRT) aktą, ypač į jo 57 skirsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bangladešo informacinių ir ryšių technologijų (IRT) aktą, ypač į jo 57 skirsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 12 d. ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 12 d. ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi ES ir Bangladešą sieja ilgalaikiai ryšiai, įskaitant ryšius, pagrįstus bendradarbiavimo susitarimu dėl partnerystės ir vystymosi; kadangi žmogaus teisių ir demokratinių principų paisymas ir propagavimas yra šalių vidaus ir tarptautinės politikos pamatas ir turi būti esminis ES išorės veiksmų aspektas; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Bangladešą sieja ilgalaikiai ryšiai, įskaitant ryšius, pagrįstus bendradarbiavimo susitarimu dėl partnerystės ir vystymosi; kadangi žmogaus teisių ir demokratinių principų paisymas ir propagavimas yra šalių vidaus ir tarptautinės politikos pamatas ir turi būti esminis ES išorės veiksmų aspektas;

| B. | kadangi pastaraisiais metais Bangladeše padaugėjo represijų prieš pilietinės visuomenės atstovus, įskaitant politinius aktyvistus, profesinių sąjungų atstovus, žurnalistus, studentus, žmogaus teisių gynėjus ir mažumas; kadangi JT žmogaus teisių ekspertai ir tarptautinės žmogaus teisių grupės pranešė, jog Bangladeše pastebimos aiškios neteisminių egzekucijų, masinių nesankcionuotų sulaikymų ir priverstinio dingimo atvejų tendencijos, kaip, pvz., Maroofo Zamano ir Miro Ahmado Bin Quasemo atvejais; |
| --- | --- |

B.

kadangi pastaraisiais metais Bangladeše padaugėjo represijų prieš pilietinės visuomenės atstovus, įskaitant politinius aktyvistus, profesinių sąjungų atstovus, žurnalistus, studentus, žmogaus teisių gynėjus ir mažumas; kadangi JT žmogaus teisių ekspertai ir tarptautinės žmogaus teisių grupės pranešė, jog Bangladeše pastebimos aiškios neteisminių egzekucijų, masinių nesankcionuotų sulaikymų ir priverstinio dingimo atvejų tendencijos, kaip, pvz., Maroofo Zamano ir Miro Ahmado Bin Quasemo atvejais;

| C. | kadangi Bangladešas pagal pasaulio spaudos laisvės indeksą užima 146 vietą iš 180; kadangi Bangladeše plačiai paplitę pagrindinių laisvių ir žmogaus teisių pažeidimai, ypač smurtas, priekabiavimas, žurnalistų ir tinklaraštininkų bauginimo ir cenzūros veiksmai; kadangi keletą pastarųjų metų vadovaujamasi Bangladešo IRT įstatymu, ypač jo 57 skirsniu, suimant ir teisiant vyriausybę kritikavusius aktyvistus ir žurnalistus; |
| --- | --- |

C.

kadangi Bangladešas pagal pasaulio spaudos laisvės indeksą užima 146 vietą iš 180; kadangi Bangladeše plačiai paplitę pagrindinių laisvių ir žmogaus teisių pažeidimai, ypač smurtas, priekabiavimas, žurnalistų ir tinklaraštininkų bauginimo ir cenzūros veiksmai; kadangi keletą pastarųjų metų vadovaujamasi Bangladešo IRT įstatymu, ypač jo 57 skirsniu, suimant ir teisiant vyriausybę kritikavusius aktyvistus ir žurnalistus;

| D. | kadangi Skaitmeninio saugumo aktu, kurį 2018 m. rugsėjo 19 d. priėmė Bangladešo parlamentas, nepavyko iš dalies pakeisti IRT įstatymo 57 skirsnio, nepaisant griežtos Bangladešo žurnalistų, pilietinių teisių aktyvistų ir tarptautinės bendruomenės kritikos; |
| --- | --- |

D.

kadangi Skaitmeninio saugumo aktu, kurį 2018 m. rugsėjo 19 d. priėmė Bangladešo parlamentas, nepavyko iš dalies pakeisti IRT įstatymo 57 skirsnio, nepaisant griežtos Bangladešo žurnalistų, pilietinių teisių aktyvistų ir tarptautinės bendruomenės kritikos;

| E. | kadangi tarptautiniu mastu pripažintas ir apdovanojimų pelnęs Bangladešo fotožurnalistas Shahidul Alam, mokytojas ir aktyvistas, 2018 m. rugpjūčio 5 d. buvo pagrobtas iš namų ir įkalintas pagal IRT įstatymą dėl savo pasisakymų per Bangladeše neseniai vykusius studentų protestus ir kritikos dėl valdžios institucijų naudojamo smurto; kadangi jis tebėra sulaikytas ir jį ne vieną kartą buvo atsisakyta paleisti už užstatą; kadangi įtariama, jog jam nesuteiktas tinkamas medicininis gydymas ir kad jis buvo kankinamas; |
| --- | --- |

E.

kadangi tarptautiniu mastu pripažintas ir apdovanojimų pelnęs Bangladešo fotožurnalistas Shahidul Alam, mokytojas ir aktyvistas, 2018 m. rugpjūčio 5 d. buvo pagrobtas iš namų ir įkalintas pagal IRT įstatymą dėl savo pasisakymų per Bangladeše neseniai vykusius studentų protestus ir kritikos dėl valdžios institucijų naudojamo smurto; kadangi jis tebėra sulaikytas ir jį ne vieną kartą buvo atsisakyta paleisti už užstatą; kadangi įtariama, jog jam nesuteiktas tinkamas medicininis gydymas ir kad jis buvo kankinamas;

| F. | kadangi teroristinių išpuolių atžvilgiu vyriausybė taiko griežtą visiško netoleravimo požiūrį; kadangi Bangladeše buvo išjungti judriojo ryšio tinklai, ir, kaip pranešama, Bangladešo saugumo pajėgos bandė pirkti elektroninę sekimo įrangą tarptautinėje rinkoje; kadangi Bangladešo vyriausybė pradėjo intensyvią ir slaptą socialinės žiniasklaidos stebėjimo ir sekimo kampaniją; |
| --- | --- |

F.

kadangi teroristinių išpuolių atžvilgiu vyriausybė taiko griežtą visiško netoleravimo požiūrį; kadangi Bangladeše buvo išjungti judriojo ryšio tinklai, ir, kaip pranešama, Bangladešo saugumo pajėgos bandė pirkti elektroninę sekimo įrangą tarptautinėje rinkoje; kadangi Bangladešo vyriausybė pradėjo intensyvią ir slaptą socialinės žiniasklaidos stebėjimo ir sekimo kampaniją;

| G. | kadangi 2018 m. gruodžio 30 d. Bangladeše turi vykti rinkimai; kadangi opozicijos lyderė ir buvusi ministrė pirmininkė Khaleda Zia šiuo metu atlieka 10 metų laisvės atėmimo bausmę už korupciją ir dėl to negali dalyvauti rinkimuose; kadangi ji neigia kaltinimus, kurie, anot jos rėmėjų, yra pagrįsti politiniais motyvais; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2018 m. gruodžio 30 d. Bangladeše turi vykti rinkimai; kadangi opozicijos lyderė ir buvusi ministrė pirmininkė Khaleda Zia šiuo metu atlieka 10 metų laisvės atėmimo bausmę už korupciją ir dėl to negali dalyvauti rinkimuose; kadangi ji neigia kaltinimus, kurie, anot jos rėmėjų, yra pagrįsti politiniais motyvais;

| H. | kadangi moterys ir mergaitės Bangladeše patiria labai didelį smurtą; kadangi Bangladešas yra ta Azijos valstybė, kurioje vaikų santuokų rodiklis didžiausias pasaulyje; kadangi 2017 m. Bangladešo vyriausybė priėmė Vaikų santuokų ribojimo aktą, kuriame numatytos išimtys „ypatingais atvejais“, tačiau neapibrėžiami tokių atvejų kriterijai ir nenustatytas minimalus tokias santuokas sudarančių asmenų amžius; |
| --- | --- |

H.

kadangi moterys ir mergaitės Bangladeše patiria labai didelį smurtą; kadangi Bangladešas yra ta Azijos valstybė, kurioje vaikų santuokų rodiklis didžiausias pasaulyje; kadangi 2017 m. Bangladešo vyriausybė priėmė Vaikų santuokų ribojimo aktą, kuriame numatytos išimtys „ypatingais atvejais“, tačiau neapibrėžiami tokių atvejų kriterijai ir nenustatytas minimalus tokias santuokas sudarančių asmenų amžius;

| I. | kadangi Bangladeše mirties bausmė gali būti taikoma už daugelį nusikaltimų; kadangi 2017 m. mirties bausmė įvykdyta šešiems asmenims; |
| --- | --- |

I.

kadangi Bangladeše mirties bausmė gali būti taikoma už daugelį nusikaltimų; kadangi 2017 m. mirties bausmė įvykdyta šešiems asmenims;

| J. | kadangi šiais metais gauta daug daugiau pranešimų dėl smurto, visų pirma prieš čiabuves moteris, taip pat dėl čiabuvių teisių aktyvistų persekiojimo ir sulaikymo Čitagongo kalvų ruože; |
| --- | --- |

J.

kadangi šiais metais gauta daug daugiau pranešimų dėl smurto, visų pirma prieš čiabuves moteris, taip pat dėl čiabuvių teisių aktyvistų persekiojimo ir sulaikymo Čitagongo kalvų ruože;

| K. | kadangi ES yra pagrindinė Bangladešo prekybos partnerė ir, kaip mažiausiai išsivysčiusiai šaliai, Bangladešui taikoma palankiausia tvarka, nustatyta pagal ES bendrąją lengvatų sistemą (BLS), būtent pagal iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES yra pagrindinė Bangladešo prekybos partnerė ir, kaip mažiausiai išsivysčiusiai šaliai, Bangladešui taikoma palankiausia tvarka, nustatyta pagal ES bendrąją lengvatų sistemą (BLS), būtent pagal iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“;

| L. | kadangi nuo 2024 m. Bangladešui turėtų būti nebetaikomas mažiausiai išsivysčiusios šalies statusas; kadangi iki to laiko turi būti sparčiau vykdomos žmogaus teisių ir darbo teisių reformos, įskaitant vaikų darbo panaikinimą; kadangi Bangladešo darbo įstatymo ir Gamybos eksportui zonų įstatymo projekto nuostatos tebekelia susirūpinimą; |
| --- | --- |

L.

kadangi nuo 2024 m. Bangladešui turėtų būti nebetaikomas mažiausiai išsivysčiusios šalies statusas; kadangi iki to laiko turi būti sparčiau vykdomos žmogaus teisių ir darbo teisių reformos, įskaitant vaikų darbo panaikinimą; kadangi Bangladešo darbo įstatymo ir Gamybos eksportui zonų įstatymo projekto nuostatos tebekelia susirūpinimą;

| M. | kadangi įgyvendinant tvarumo susitarimą buvo pasirašytas drabužių prekės ženklų, mažmenininkų ir profesinių sąjungų atstovų susitarimas dėl Bangladešo priešgaisrinės ir pastatų saugos; kadangi iki šiol mažiau nei pusė gamyklų, kurioms taikomas šis susitarimas, įgyvendino tinkamas saugos priemones; kadangi susitarimas nustojo galioti 2018 m. spalio mėn., nors darbas dar toli gražu nebaigtas; kadangi šį susitarimą pakeitė pereinamojo laikotarpio susitarimas, kuris galios trejus metus; |
| --- | --- |

M.

kadangi įgyvendinant tvarumo susitarimą buvo pasirašytas drabužių prekės ženklų, mažmenininkų ir profesinių sąjungų atstovų susitarimas dėl Bangladešo priešgaisrinės ir pastatų saugos; kadangi iki šiol mažiau nei pusė gamyklų, kurioms taikomas šis susitarimas, įgyvendino tinkamas saugos priemones; kadangi susitarimas nustojo galioti 2018 m. spalio mėn., nors darbas dar toli gražu nebaigtas; kadangi šį susitarimą pakeitė pereinamojo laikotarpio susitarimas, kuris galios trejus metus;

| N. | kadangi susitarimą reikia remti ir visoms šalims turi būti leidžiama toliau sklandžiai dirbti, taip pat ir po 2018 m. lapkričio mėn.; kadangi Bangladešo vyriausybė ir Paramos koordinavimo padalinys tik vieną kartą žodžiais ir darbais įrodė, kad įvykdė pasirengimo sąlygas ir kad šių rūšių atsakingo įmonių elgesio iniciatyvų gali nebereikėti; |
| --- | --- |

N.

kadangi susitarimą reikia remti ir visoms šalims turi būti leidžiama toliau sklandžiai dirbti, taip pat ir po 2018 m. lapkričio mėn.; kadangi Bangladešo vyriausybė ir Paramos koordinavimo padalinys tik vieną kartą žodžiais ir darbais įrodė, kad įvykdė pasirengimo sąlygas ir kad šių rūšių atsakingo įmonių elgesio iniciatyvų gali nebereikėti;

| O. | kadangi 2018 m. į Bangladešą masiškai atvyko daugiau kaip 700 000 rohinjų pabėgėlių, bėgusių nuo Birmos kariuomenės vykdytos etninio valymo kampanijos, kuriems vis dar labai reikia humanitarinės pagalbos; kadangi 2018 m. spalio 30 d. Bangladešas ir Mianmaras, nesikonsultavę su Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru (UNHCR) ir jam nedalyvaujant susitarė, kad nuo lapkričio mėn. vidurio rohinjai bus pradedami grąžinti į Mianmarą; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2018 m. į Bangladešą masiškai atvyko daugiau kaip 700 000 rohinjų pabėgėlių, bėgusių nuo Birmos kariuomenės vykdytos etninio valymo kampanijos, kuriems vis dar labai reikia humanitarinės pagalbos; kadangi 2018 m. spalio 30 d. Bangladešas ir Mianmaras, nesikonsultavę su Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru (UNHCR) ir jam nedalyvaujant susitarė, kad nuo lapkričio mėn. vidurio rohinjai bus pradedami grąžinti į Mianmarą;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl blogėjančios žmogaus teisių padėties Bangladeše ir ypač dėl tebesitęsiančio saviraiškos ir susirinkimų laisvės pažeidinėjimo, nukreipto prieš žiniasklaidą, studentus, aktyvistus ir opoziciją; smerkia tai, kad žmonės yra areštuojami ir patiria smurtą, už tai, kad naudojasi savo saviraiškos laisve kritikuoti vyriausybę; yra labai susirūpinęs dėl pranešimų, kad vis labiau daugėja kankinimų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad 2018 m. gegužės mėn. JT visuotiniame periodiniame vertinime Bangladešas giriamas dėl padarytos „didelės pažangos“ pastaraisiais metais gerinant žmogaus teisių padėtį; primygtinai ragina Bangladešo vyriausybę įgyvendinti visuotiniame periodiniame vertinime pateiktas rekomendacijas, ypač tokiose srityse kaip teismų nepriklausomumas, pilietinės ir politinės teisės, žiniasklaidos laisvė, ekonominės, socialinės ir kultūrinės teisės bei moterų ir mergaičių teisės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Bangladešo valdžios institucijas atlikti nepriklausomus pranešimų apie neteismines egzekucijas, priverstinius dingimus ir pernelyg didelį jėgos naudojimą tyrimus, įskaitant Maroofo Zamano ir Miro Ahmado Bin Quasemo atvejus, ir, laikantis tarptautinių standartų, atsakingus asmenis patraukti baudžiamojon atsakomybėn; taip pat ragina Bangladešą ratifikuoti Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo ir įtraukti jos nuostatas į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Bangladešo valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai paleisti Shahidulą Alamą, panaikinti visus jam pareikštus kaltinimus ir leisti jam tęsti savo teisėtą darbą žmogaus teisių srityje; nurodo, kad Bangladešo valdžios institucijos privalo imtųsi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų Shahidulo Alamo ir jo šeimos fizinį ir psichologinį neliečiamumą ir saugumą, ir užtikrintų, kad su sulaikytu Shahidulu Ahlamu būtų elgiamasi laikantis tarptautinių principų ir normų; ragina Bangladešo valdžios institucijas nedelsiant pradėti viešą tyrimą dėl kaltinimų, kad Shhidul Alam buvo kankinamas, ir kaltininkus patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Informacinių ir ryšių technologijų (IRT) įstatymo, nes jis ne tik jau daro didelį poveikį žurnalistų, tinklaraštininkų ir komentatorių darbui, bet ir kenkia teisėtam visų asmenų asmens naudojimuisi teise į saviraiškos laisvę, be kita ko, ir socialiniuose tinkluose; laikosi nuomonės, kad IRT įstatymo 57 skirsnis yra nesuderinamas su pagrindinėmis teisėmis į saviraiškos laisvę ir į teisingą bylos nagrinėjimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | labai apgailestauja dėl to, kad vyriausybė priėmė sprendimą prieš 2018 m. vyksiančius nacionalinius rinkimus įgyvendinti Skaitmeninio saugumo įstatymą, kuris faktiškai išplečia ir sustiprina policijos įgaliojimus imtis veiksmų prieš žodžio laisvę, be kitą ko, prieš žodžio laisvę socialiniuose tinkluose; ragina Bangladešo valdžios institucijas skubiai persvarstyti Skaitmeninio saugumo įstatymą ir IRT įstatymą ir suderinti juos su tarptautinėmis žmogaus teisių konvencijomis, prie kurių yra prisijungęs Bangladešas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tikisi, kad kiti visuotiniai rinkimai bus taikūs, skaidrūs ir pagrįsti dalyvavimu, kad piliečiai galėtų parodyti, koks yra tikrasis jų politinis pasirinkimas; ragina politines jėgas susilaikyti nuo bet kokio smurto ar smurto kurstymo rinkimų laikotarpiu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teigiamai vertina konstruktyvų vaidmenį, kurį sudėtingomis aplinkybėmis atliko Bangladešas, priimdamas rohinjų pabėgėlius; ragina institucijas suteikti daugiau žemės, kad sumažėtų stovyklų perpildymas ir pagerėtų antisanitarinės sąlygos; primygtinai ragina valdžios institucijas sumažinti biurokratinius apribojimus, kuriuos jos taiko humanitarinės pagalbos organizacijoms; ragina Bangladešo ir Mianmaro vyriausybes nedelsiant persvarstyti sprendimą pradėti grąžinti rohinjų pabėgėlius, nes dar nėra įvykdytos saugaus, oraus ir savanoriško grįžimo sąlygos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina ES ir kitus tarptautinius paramos teikėjus dėti daugiau pastangų teikiant finansinę ir materialinę pagalbą rohinjų pabėgėlių stovykloms Bangladeše; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai reikalauja, kad Bangladešas laikytųsi savo įsipareigojimų pagal iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“, susijusių su demokratija, žmogaus teisėmis ir teisės viršenybe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pakartoja savo raginimą panaikinti mirties bausmę Bangladeše; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reiškia didelį susirūpinimą dėl pereinamojo laikotarpio susitarimo panaikinimo, kuris turi įsigalioti 2018 m. lapkričio 30 d.; pažymi, kad Paramos koordinavimo padalinys dar neturi pajėgumų vykdyti sveikatos ir saugos reikalavimų stebėsenai ir užtikrinti jų taikymą, o tai turi rimtų pasekmių gamyklų darbuotojų saugai ir teisėms; primygtinai ragina Bangladešo vyriausybę nedelsiant pripažinti ir įgyvendinti pereinamojo laikotarpio susitarimą ir parodyti, kad ji yra labiau pasirengusi perimti visas funkcijas, nustatytas pagal susitarimą; ragina paramos teikėjus padėti Bangladešo vyriausybei, kad tai taptų įmanoma; taip pat ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) toliau dirbti kartu su Paramos koordinavimo padaliniu pajėgumų kūrimo srityje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Bangladešo vyriausybę priimti Bangladešo darbo įstatymu ir jo įgyvendinimo taisyklių pakeitimus, kad šie teisės aktai atitiktų Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) tarptautinius darbo standartus, ir leisti visiškai laisvai burtis į asociacijas; ragina Bangladešo vyriausybę imtis reikiamų veiksmų siekiant veiksmingai kovoti su visais veiksmais, kuriais diskriminuojamos profesinės sąjungos, įskaitant smurto aktus ir bauginimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | Reiškia susirūpinimą dėl to, kad, nors į 2017 m. Vaikų santuokų ribojimo aktą yra įtrauktos nuostatos dėl prevencijos stiprinimo ir pažeidėjų baudžiamojo persekiojimo, vis dėlto jame yra nuostata, pagal kurią tam tikromis aplinkybėmis, gavus tėvų sutikimą ir teismo leidimą, leidžiama sudaryti santuoką jaunesniems kaip 18 metų asmenims; ragina skubiai panaikinti šią spragą siekiant užtikrinti vaikų apsaugą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina Bangladešo valdžios institucijas ir toliau spręsti žmogaus teisių padėties problemas; pažymi, kad žmogaus teisių klausimai bus toliau aptariami ES ir Bangladešo jungtinės komisijos posėdyje, kuris bus surengtas 2019 m. pirmąjį pusmetį Dakoje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais ir Bangladešo vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  2017 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bangladešo, įskaitant vaikų santuokas (OL C 298, 2018 8 23, p. 65).

(2)  2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žodžio laisvės Bangladeše (OL C 366, 2017 10 27, p. 135).

(3)  OL C 331, 2018 9 18, p. 100.

(4)  OL C 298, 2018 8 23, p. 100.

(5)  OL L 118, 2001 4 27, p. 48.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/80

---

P8_TA(2018)0464

Priežiūros paslaugos ES siekiant užtikrinti didesnę lyčių lygybę

2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priežiūros paslaugų ES siekiant užtikrinti didesnę lyčių lygybę (2018/2077(INI))

(2020/C 363/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros palaikymo iniciatyva“ (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros palaikymo iniciatyva“ (COM(2017)0252),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES (COM(2017)0253), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES (COM(2017)0253),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 3, 5, 27, 31, 32, 33 ir 47 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 3, 5, 27, 31, 32, 33 ir 47 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Niujorke priimtą Jungtinių Tautų Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Niujorke priimtą Jungtinių Tautų Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir visų valstybių narių ratifikuotą JT neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir visų valstybių narių ratifikuotą JT neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 5-ąjį darnaus vystymosi tikslą (DVT): siekti lyčių lygybės ir suteikti daugiau galių moterims bei mergaitėms, ir ypač į 5.4 darnaus vystymosi tikslą: pripažinti ir vertinti nemokamą priežiūrą ir darbą namuose, teikiant viešąsias paslaugas, infrastruktūrą ir socialinės apsaugos politiką ir atsižvelgiant į nacionalinę specifiką skatinant bendrą atsakomybę namų ūkyje ir šeimoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 5-ąjį darnaus vystymosi tikslą (DVT): siekti lyčių lygybės ir suteikti daugiau galių moterims bei mergaitėms, ir ypač į 5.4 darnaus vystymosi tikslą: pripažinti ir vertinti nemokamą priežiūrą ir darbą namuose, teikiant viešąsias paslaugas, infrastruktūrą ir socialinės apsaugos politiką ir atsižvelgiant į nacionalinę specifiką skatinant bendrą atsakomybę namų ūkyje ir šeimoje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 10 d. Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus ataskaitą „Pažanga siekiant darnaus vystymosi tikslų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 10 d. Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus ataskaitą „Pažanga siekiant darnaus vystymosi tikslų“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadas „Savarankiškam gyvenimui skirtos bendruomeninės paramos ir globos plėtojimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadas „Savarankiškam gyvenimui skirtos bendruomeninės paramos ir globos plėtojimas“,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl ankstyvojo ugdymo ir priežiūros. kaip padėti mūsų vaikams kuo geriau pasirengti ateičiai (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl ankstyvojo ugdymo ir priežiūros. kaip padėti mūsų vaikams kuo geriau pasirengti ateičiai (2),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 15–16 d. Barselonoje vykusiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui pirmininkavusios valstybės narės išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 15–16 d. Barselonoje vykusiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui pirmininkavusios valstybės narės išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikatą „2017–2019 m. ES veiksmų planas. Kovoti su vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumu“ (COM(2017)0678), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikatą „2017–2019 m. ES veiksmų planas. Kovoti su vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumu“ (COM(2017)0678),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“, ypač į jo 3.1 skyrių „Moterų dalyvavimo darbo rinkoje didinimas ir vienoda moterų ir vyrų ekonominė nepriklausomybė“ (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“, ypač į jo 3.1 skyrių „Moterų dalyvavimo darbo rinkoje didinimas ir vienoda moterų ir vyrų ekonominė nepriklausomybė“ (SWD(2015)0278),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 8 d. Komisijos ataskaitą dėl mažų vaikų priežiūros paslaugų plėtojimo siekiant didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje ir užtikrinti dirbančių tėvų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, taip pat tvarų ir įtraukų augimą Europoje (Barselonos tikslai) (COM(2018)0273), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 8 d. Komisijos ataskaitą dėl mažų vaikų priežiūros paslaugų plėtojimo siekiant didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje ir užtikrinti dirbančių tėvų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, taip pat tvarų ir įtraukų augimą Europoje (Barselonos tikslai) (COM(2018)0273),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 29 d. Komisijos ataskaitą „Barselonos tikslai. Mažų vaikų priežiūros paslaugų plėtojimas Europoje siekiant tvaraus ir įtraukaus augimo“ (COM(2013)0322), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 29 d. Komisijos ataskaitą „Barselonos tikslai. Mažų vaikų priežiūros paslaugų plėtojimas Europoje siekiant tvaraus ir įtraukaus augimo“ (COM(2013)0322),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 17 d. Komisijos komunikatą „Ankstyvasis ugdymas ir priežiūra. Kaip padėti mūsų vaikams kuo geriau pasirengti ateičiai“ (COM(2011)0066), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 17 d. Komisijos komunikatą „Ankstyvasis ugdymas ir priežiūra. Kaip padėti mūsų vaikams kuo geriau pasirengti ateičiai“ (COM(2011)0066),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos kokybiško ankstyvojo ugdymo ir priežiūros veiksmų gaires (Ares(2018)1505951), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos kokybiško ankstyvojo ugdymo ir priežiūros veiksmų gaires (Ares(2018)1505951),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), 2013 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (COM(2013)0083) ir 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos socialinių teisių ramsčio sukūrimas“ (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), 2013 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (COM(2013)0083) ir 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos socialinių teisių ramsčio sukūrimas“ (COM(2017)0250),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 6 d. Komisijos komunikatą „2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa“ (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 6 d. Komisijos komunikatą „2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa“ (COM(2014)0332),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl moterų ekonominio įgalėjimo ES privačiajame ir viešajame sektoriuose (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl moterų ekonominio įgalėjimo ES privačiajame ir viešajame sektoriuose (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl poreikio parengti ES strategiją siekiant pašalinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir jo išvengti (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl poreikio parengti ES strategiją siekiant pašalinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą ir jo išvengti (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją „Skurdas. Lyčių aspektas“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją „Skurdas. Lyčių aspektas“ (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų ES (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų ES (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl lyčių aspekto integravimo į Europos Parlamento veiklą (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl lyčių aspekto integravimo į Europos Parlamento veiklą (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl moterų vaidmens senėjančioje visuomenėje (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl moterų vaidmens senėjančioje visuomenėje (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl netipinių sutarčių, profesinės veiklos saugumo užtikrinimo, darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros ir naujų socialinio dialogo formų (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl netipinių sutarčių, profesinės veiklos saugumo užtikrinimo, darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros ir naujų socialinio dialogo formų (11),

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų (COM(2018)0271) ir prie jo pridedamą tos pačios dienos jos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2018)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų (COM(2018)0271) ir prie jo pridedamą tos pačios dienos jos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2018)0173),

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto nustatytą 2015 m. lyčių lygybės indeksą ir jo 2015 m. ataskaitą „Darbo, šeimos ir privataus gyvenimo derinimas Europos Sąjungoje: politikos apžvalga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto nustatytą 2015 m. lyčių lygybės indeksą ir jo 2015 m. ataskaitą „Darbo, šeimos ir privataus gyvenimo derinimas Europos Sąjungoje: politikos apžvalga“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) pranešimą „Įmonių iniciatyvos, skirtos darbuotojams, besirūpinantiems neįgaliais vaikais ar suaugusiais“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 7 d. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) pranešimą „Įmonių iniciatyvos, skirtos darbuotojams, besirūpinantiems neįgaliais vaikais ar suaugusiais“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 14 d. Eurofound informacinį dokumentą „Vaikų ir priklausomų asmenų priežiūra: poveikis jaunų darbuotojų karjerai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 14 d. Eurofound informacinį dokumentą „Vaikų ir priklausomų asmenų priežiūra: poveikis jaunų darbuotojų karjerai“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 17 d. Eurofound informacinį pranešimą „Darbas slaugos sektoriuje: darbo sąlygos ir kokybė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 17 d. Eurofound informacinį pranešimą „Darbas slaugos sektoriuje: darbo sąlygos ir kokybė“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 22 d. Eurofound informacinį pranešimą „Darbas ir slauga: demografinių pokyčių metu taikomos suderinimo priemonės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 22 d. Eurofound informacinį pranešimą „Darbas ir slauga: demografinių pokyčių metu taikomos suderinimo priemonės“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 17 d. Eurofound apžvalginę ataskaitą „Šeštasis Europos darbo sąlygų tyrimas“ (angl. Sixth European Working Conditions Survey), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 17 d. Eurofound apžvalginę ataskaitą „Šeštasis Europos darbo sąlygų tyrimas“ (angl. Sixth European Working Conditions Survey),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 28 d. Eurofound tyrimą „Vyresnio amžiaus europiečių globos namai: viešieji, pelno siekiantys ir pelno nesiekiantys paslaugų teikėjai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 28 d. Eurofound tyrimą „Vyresnio amžiaus europiečių globos namai: viešieji, pelno siekiantys ir pelno nesiekiantys paslaugų teikėjai“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 23 d. Eurofound tyrimą „Europos gyvenimo kokybės 2016 m. tyrimas: gyvenimo kokybė, viešųjų paslaugų kokybė ir visuomenės vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 23 d. Eurofound tyrimą „Europos gyvenimo kokybės 2016 m. tyrimas: gyvenimo kokybė, viešųjų paslaugų kokybė ir visuomenės vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 10 d. bendrą Socialinės apsaugos komiteto ir Komisijos ataskaitą „Tinkama socialinė apsauga ilgalaikės priežiūros poreikių atžvilgiu visuomenės senėjimo kontekste“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 10 d. bendrą Socialinės apsaugos komiteto ir Komisijos ataskaitą „Tinkama socialinė apsauga ilgalaikės priežiūros poreikių atžvilgiu visuomenės senėjimo kontekste“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 7 d. bendrą Ekonominės politikos komiteto ir Komisijos ataskaitą dėl sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemų bei fiskalinio tvarumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 7 d. bendrą Ekonominės politikos komiteto ir Komisijos ataskaitą dėl sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemų bei fiskalinio tvarumo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl kartu gyvenančių slaugytojų teisių (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl kartu gyvenančių slaugytojų teisių (12),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Paslaugų šeimai vystymas siekiant didinti užimtumo lygį ir skatinti lyčių lygybę darbe“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Paslaugų šeimai vystymas siekiant didinti užimtumo lygį ir skatinti lyčių lygybę darbe“ (13),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl darbo namų ūkyje profesionalizacijos (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl darbo namų ūkyje profesionalizacijos (14),

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto parengtą 2017 m. lyčių lygybės indekso ataskaitą „Lyčių lygybės Europos Sąjungoje 2005–2015 m. vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto parengtą 2017 m. lyčių lygybės indekso ataskaitą „Lyčių lygybės Europos Sąjungoje 2005–2015 m. vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo mėn. Vidaus politikos generalinio direktorato tyrimą „Vyrų ir moterų darbui, priežiūrai ir laisvalaikiui skiriamo laiko skirtumai“ ir 2016 m. lapkričio mėn. tyrimą „Lėšų panaudojimas lyčių lygybei užtikrinti pasirinktose valstybėse narėse“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo mėn. Vidaus politikos generalinio direktorato tyrimą „Vyrų ir moterų darbui, priežiūrai ir laisvalaikiui skiriamo laiko skirtumai“ ir 2016 m. lapkričio mėn. tyrimą „Lėšų panaudojimas lyčių lygybei užtikrinti pasirinktose valstybėse narėse“,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. „WeDo“ projektą, skirtą vyresnio amžiaus žmonių gerovei ir orumui, “ „Europos ilgalaikės priežiūros paslaugų kokybės sistema: principai ir gairės dėl vyresnio amžiaus žmonių, kuriems reikalinga priežiūra ir pagalba, gerovės ir orumo“ (angl. „European Quality Framework for Long-term Care Services: Principles and guidelines for the wellbeing and dignity of older people in need of care and assistance“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. „WeDo“ projektą, skirtą vyresnio amžiaus žmonių gerovei ir orumui, “ „Europos ilgalaikės priežiūros paslaugų kokybės sistema: principai ir gairės dėl vyresnio amžiaus žmonių, kuriems reikalinga priežiūra ir pagalba, gerovės ir orumo“ (angl. „European Quality Framework for Long-term Care Services: Principles and guidelines for the wellbeing and dignity of older people in need of care and assistance“),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A8-0352/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A8-0352/2018),

| A. | kadangi, vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 2 straipsniu ir 3 straipsnio 3 dalimi ir Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsniu, lyčių lygybė yra viena iš pagrindinių vertybių, kuriomis remiantis sukurta ES; kadangi, be to, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 straipsnį, visuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti lyčių nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę. kadangi lyčių lygybės įgyvendinimas vis dėlto vyksta lėtai; |
| --- | --- |

A.

kadangi, vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 2 straipsniu ir 3 straipsnio 3 dalimi ir Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsniu, lyčių lygybė yra viena iš pagrindinių vertybių, kuriomis remiantis sukurta ES; kadangi, be to, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 straipsnį, visuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti lyčių nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę. kadangi lyčių lygybės įgyvendinimas vis dėlto vyksta lėtai;

| B. | kadangi 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos kartu paskeltas Socialinių teisių ramstis, kuriuo patvirtinami svarbūs principai ir siekiama suteikti Sąjungos piliečiams naujų teisių, įskaitant lyčių lygybę, lygias galimybes, paramą vaikams ir neįgaliųjų įtrauktį, ir juos vienbalsiai remia visos ES institucijos ir valstybės narės; kadangi šio ramsčio 9 principe dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros nurodyta, kad „tėvai ir priežiūros pareigų turintys asmenys turi teisę į deramas atostogas, lanksčias darbo sąlygas ir galimybę pasinaudoti priežiūros paslaugomis“; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos kartu paskeltas Socialinių teisių ramstis, kuriuo patvirtinami svarbūs principai ir siekiama suteikti Sąjungos piliečiams naujų teisių, įskaitant lyčių lygybę, lygias galimybes, paramą vaikams ir neįgaliųjų įtrauktį, ir juos vienbalsiai remia visos ES institucijos ir valstybės narės; kadangi šio ramsčio 9 principe dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros nurodyta, kad „tėvai ir priežiūros pareigų turintys asmenys turi teisę į deramas atostogas, lanksčias darbo sąlygas ir galimybę pasinaudoti priežiūros paslaugomis“;

| C. | kadangi Europos Sąjungoje bendras moterų užimtumo lygis yra beveik 12 % mažesnis nei vyrų ir 31,5 % dirbančių moterų dirba ne visą darbo laiką, palyginti su 8,2 % dirbančių vyrų; kadangi ES lyčių užimtumo skirtumas vis dar siekia 12 proc.; kadangi duomenys leidžia manyti, kad viena iš pagrindinių to priežasčių yra neproporcingos moterims tenkančios priežiūros pareigos; kadangi dėl suminių moterų karjeros pertraukų dėl priežiūros pareigų jos darbo užmokestis yra mažesnis, karjera trumpesnė, o vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas yra 16 proc., o pensijų – 37 proc.; kadangi tai lemia didesnę riziką moterims patirti skurdą ir socialinę atskirtį, kurių neigiamą poveikį pajunta ir jų vaikai bei šeimos; kadangi svarbu panaikinti moterų ir vyrų užimtumo lygio atotrūkį ir pensijų skirtumą, nes dėl vyrų ir moterų užimtumo lygio skirtumo per metus patiriama 370 mlrd. EUR ekonominio nuostolio; kadangi priežiūros paslaugų teikimas gali padėti veiksmingai spręsti darbo jėgos trūkumo problemą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Sąjungoje bendras moterų užimtumo lygis yra beveik 12 % mažesnis nei vyrų ir 31,5 % dirbančių moterų dirba ne visą darbo laiką, palyginti su 8,2 % dirbančių vyrų; kadangi ES lyčių užimtumo skirtumas vis dar siekia 12 proc.; kadangi duomenys leidžia manyti, kad viena iš pagrindinių to priežasčių yra neproporcingos moterims tenkančios priežiūros pareigos; kadangi dėl suminių moterų karjeros pertraukų dėl priežiūros pareigų jos darbo užmokestis yra mažesnis, karjera trumpesnė, o vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas yra 16 proc., o pensijų – 37 proc.; kadangi tai lemia didesnę riziką moterims patirti skurdą ir socialinę atskirtį, kurių neigiamą poveikį pajunta ir jų vaikai bei šeimos; kadangi svarbu panaikinti moterų ir vyrų užimtumo lygio atotrūkį ir pensijų skirtumą, nes dėl vyrų ir moterų užimtumo lygio skirtumo per metus patiriama 370 mlrd. EUR ekonominio nuostolio; kadangi priežiūros paslaugų teikimas gali padėti veiksmingai spręsti darbo jėgos trūkumo problemą;

| D. | kadangi „priežiūros“ sąvoka turėtų būti suprantama, kaip darbas viešose, privačiose įstaigose arba privačiame (-iuose) namų ūkyje (-iuose) teikiant asmeninės vaikų priežiūros, vyresniojo amžiaus; kadangi idealiu atveju priežiūros paslaugas turėtų teikti profesionalūs priežiūros paslaugų teikėjai, kuriuos gali būti įdarbinę viešieji arba privatieji subjektai arba šeimos, arba kurie gali dirbti savarankiškai, tačiau šį darbą taip pat neoficialiai ir nemokamai dirba neformalieji prižiūrintieji asmenys, paprastai jie yra šeimos nariai; |
| --- | --- |

D.

kadangi „priežiūros“ sąvoka turėtų būti suprantama, kaip darbas viešose, privačiose įstaigose arba privačiame (-iuose) namų ūkyje (-iuose) teikiant asmeninės vaikų priežiūros, vyresniojo amžiaus; kadangi idealiu atveju priežiūros paslaugas turėtų teikti profesionalūs priežiūros paslaugų teikėjai, kuriuos gali būti įdarbinę viešieji arba privatieji subjektai arba šeimos, arba kurie gali dirbti savarankiškai, tačiau šį darbą taip pat neoficialiai ir nemokamai dirba neformalieji prižiūrintieji asmenys, paprastai jie yra šeimos nariai;

| E. | kadangi nemokamus namų ir priežiūros darbus dirbdamos moterys praleidžia vidutiniškai triskart daugiau laiko, nei vyrai, o tai labiausiai pastebima porose, kuriose jauniausias vaikas dar nėra sulaukęs 7 metų, nes moterys per savaitę praleidžia vidutiniškai 32 valandas dirbdamos mokamą darbą ir 39 valandas – nemokamą darbą, palyginti su vyrais, kurie per savaitę 41 valandą dirba mokamą darbą ir 19 valandų nemokamą darbą; |
| --- | --- |

E.

kadangi nemokamus namų ir priežiūros darbus dirbdamos moterys praleidžia vidutiniškai triskart daugiau laiko, nei vyrai, o tai labiausiai pastebima porose, kuriose jauniausias vaikas dar nėra sulaukęs 7 metų, nes moterys per savaitę praleidžia vidutiniškai 32 valandas dirbdamos mokamą darbą ir 39 valandas – nemokamą darbą, palyginti su vyrais, kurie per savaitę 41 valandą dirba mokamą darbą ir 19 valandų nemokamą darbą;

| F. | kadangi, remiantis Tarptautinės darbo organizacijos duomenimis, 2010 m. namų ūkio ir priežiūros sektoriuje dirbo apie 52 mln. asmenų, ir prie šio skaičiaus dar reikia pridėti 7,4 mln. jaunesnių nei 15 metų amžiaus namų ūkio darbuotojų, jie sudaro 5–9 proc. visų darbuotojų pramoninėse šalyse; |
| --- | --- |

F.

kadangi, remiantis Tarptautinės darbo organizacijos duomenimis, 2010 m. namų ūkio ir priežiūros sektoriuje dirbo apie 52 mln. asmenų, ir prie šio skaičiaus dar reikia pridėti 7,4 mln. jaunesnių nei 15 metų amžiaus namų ūkio darbuotojų, jie sudaro 5–9 proc. visų darbuotojų pramoninėse šalyse;

| G. | kadangi daugumoje valstybių narių atlygis už priežiūros paslaugas vis dar prastas, dažnai nesudaromos oficialios sutartys ir neužtikrinamos kitos pagrindinės darbo teisės ir tos darbo vietos nėra profesiniu požiūriu patrauklios dėl didelės fizinio ir emocinio streso rizikos, grėsmės pervargti ir karjeros galimybių trūkumo; kadangi šiame sektoriuje siūloma mažai mokymo galimybių ir darbuotojai daugiausia yra senyvo amžiaus žmonės, moterys ir migrantai; |
| --- | --- |

G.

kadangi daugumoje valstybių narių atlygis už priežiūros paslaugas vis dar prastas, dažnai nesudaromos oficialios sutartys ir neužtikrinamos kitos pagrindinės darbo teisės ir tos darbo vietos nėra profesiniu požiūriu patrauklios dėl didelės fizinio ir emocinio streso rizikos, grėsmės pervargti ir karjeros galimybių trūkumo; kadangi šiame sektoriuje siūloma mažai mokymo galimybių ir darbuotojai daugiausia yra senyvo amžiaus žmonės, moterys ir migrantai;

| H. | kadangi įrodytas paramos priemonių, pavyzdžiui, Švedijoje taikomų mažesnių mokesčių už paslaugas namuose, Prancūzijoje ar Belgijoje – vadinamųjų paslaugų teikimo čekių, veiksmingumas siekiant sumažinti nedeklaruojamo darbo mastą, pagerinti darbo sąlygas ir užtikrinti tinkamas namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų darbo teises; |
| --- | --- |

H.

kadangi įrodytas paramos priemonių, pavyzdžiui, Švedijoje taikomų mažesnių mokesčių už paslaugas namuose, Prancūzijoje ar Belgijoje – vadinamųjų paslaugų teikimo čekių, veiksmingumas siekiant sumažinti nedeklaruojamo darbo mastą, pagerinti darbo sąlygas ir užtikrinti tinkamas namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų darbo teises;

| I. | kadangi faktai atskleidžia, kad 80 proc. visos priežiūros ES nemokamai teikia neformalieji prižiūrintieji asmenys, ir 75 proc. jų yra moterys; kadangi 27,4 proc. moterų (palyginti su 4,6 proc. vyrų) dirba ne visą darbo dieną, nes prižiūri vaikus ar suaugusiuosius, kuriems reikalinga priežiūra (15); kadangi neformalias priežiūros paslaugas teikiantis asmuo dėl priežiūros pareigų neturėtų atsisakyti laisvalaikio, nes tie, kurie lieka dirbti, jau turi subalansuoti įvairias pareigas ir savo laiko naudojimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi faktai atskleidžia, kad 80 proc. visos priežiūros ES nemokamai teikia neformalieji prižiūrintieji asmenys, ir 75 proc. jų yra moterys; kadangi 27,4 proc. moterų (palyginti su 4,6 proc. vyrų) dirba ne visą darbo dieną, nes prižiūri vaikus ar suaugusiuosius, kuriems reikalinga priežiūra (15); kadangi neformalias priežiūros paslaugas teikiantis asmuo dėl priežiūros pareigų neturėtų atsisakyti laisvalaikio, nes tie, kurie lieka dirbti, jau turi subalansuoti įvairias pareigas ir savo laiko naudojimą;

| J. | kadangi, iš tam tikrų nacionalinių statistinių duomenų matyti, kad maždaug 6–7 proc. jaunų prižiūrinčiųjų asmenų valstybėse narėse yra iki 17 metų amžiaus ir kad priežiūrą vykdo penkis kartus daugiau 15–24 metų amžiaus merginų nei šios amžiaus grupės vaikinų; kadangi jauni prižiūrintieji asmenys teikdami priežiūrą, pagalbą ar paramą vienam iš tėvų, broliui ar sesei, vienam iš senelių ar kitam giminaičiui, kuris yra neįgalus, serga lėtine liga arba turi psichikos sveikatos problemą, vykdo reikšmingas suaugusiųjų pareigas; kadangi jauni prižiūrintieji asmenys, bandydami gauti išsilavinimą ir mokytis, taip pat derindami lavinimąsi su priežiūros pareigomis, susiduria su ypatingomis kliūtimis, o tai taip pat turi įtakos jų sveikatai ir jų pragyvenimui; |
| --- | --- |

J.

kadangi, iš tam tikrų nacionalinių statistinių duomenų matyti, kad maždaug 6–7 proc. jaunų prižiūrinčiųjų asmenų valstybėse narėse yra iki 17 metų amžiaus ir kad priežiūrą vykdo penkis kartus daugiau 15–24 metų amžiaus merginų nei šios amžiaus grupės vaikinų; kadangi jauni prižiūrintieji asmenys teikdami priežiūrą, pagalbą ar paramą vienam iš tėvų, broliui ar sesei, vienam iš senelių ar kitam giminaičiui, kuris yra neįgalus, serga lėtine liga arba turi psichikos sveikatos problemą, vykdo reikšmingas suaugusiųjų pareigas; kadangi jauni prižiūrintieji asmenys, bandydami gauti išsilavinimą ir mokytis, taip pat derindami lavinimąsi su priežiūros pareigomis, susiduria su ypatingomis kliūtimis, o tai taip pat turi įtakos jų sveikatai ir jų pragyvenimui;

| K. | kadangi keliose valstybėse narėse trūksta profesionalių priežiūros paslaugų, kurios būtų prieinamos visiems, neatsižvelgiant į jų pajamas; |
| --- | --- |

K.

kadangi keliose valstybėse narėse trūksta profesionalių priežiūros paslaugų, kurios būtų prieinamos visiems, neatsižvelgiant į jų pajamas;

| L. | kadangi daug šeimos narių, kuriems būtina priežiūra, gyvena vietovėse, kuriose nuolat trūksta paslaugų, be to dėl izoliacijos arba kitų aplinkybių jiems sunku pasiekti profesionalias priežiūros paslaugas; kadangi daugeliu atvejų jie prižiūrimi tik neprofesionalių prižiūrinčiųjų asmenų, kurie dažnai yra šeimos moterys; |
| --- | --- |

L.

kadangi daug šeimos narių, kuriems būtina priežiūra, gyvena vietovėse, kuriose nuolat trūksta paslaugų, be to dėl izoliacijos arba kitų aplinkybių jiems sunku pasiekti profesionalias priežiūros paslaugas; kadangi daugeliu atvejų jie prižiūrimi tik neprofesionalių prižiūrinčiųjų asmenų, kurie dažnai yra šeimos moterys;

| M. | kadangi Europos visuomenėje vyksta demografiniai pokyčiai, dėl kurių vis daugiau sergama su amžiumi susijusiomis ligomis ir visuomenė senėja, todėl atitinkamai didėja priežiūros poreikiai; kadangi šiuo metu priežiūros paslaugų paklausa didėja ir priežiūros pareigos neproporcingai pasiskirsto tarp lyčių, nes dėl Europos visuomenėje tebevyraujančių stereotipinių vaidmenų moterims tenka didžiausia priežiūros našta; kadangi didėjantis vyresnio amžiaus, mažėjantis darbingo amžiaus žmonių skaičius ir biudžetų apribojimai taikant griežtas taupymo priemones turi didelį poveikį socialinėms paslaugoms ir tai taip pat turės poveikį asmenims, kurie – dažnai sudėtingomis aplinkybėmis – turės derinti darbą su priežiūros įsipareigojimais; |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos visuomenėje vyksta demografiniai pokyčiai, dėl kurių vis daugiau sergama su amžiumi susijusiomis ligomis ir visuomenė senėja, todėl atitinkamai didėja priežiūros poreikiai; kadangi šiuo metu priežiūros paslaugų paklausa didėja ir priežiūros pareigos neproporcingai pasiskirsto tarp lyčių, nes dėl Europos visuomenėje tebevyraujančių stereotipinių vaidmenų moterims tenka didžiausia priežiūros našta; kadangi didėjantis vyresnio amžiaus, mažėjantis darbingo amžiaus žmonių skaičius ir biudžetų apribojimai taikant griežtas taupymo priemones turi didelį poveikį socialinėms paslaugoms ir tai taip pat turės poveikį asmenims, kurie – dažnai sudėtingomis aplinkybėmis – turės derinti darbą su priežiūros įsipareigojimais;

| N. | kadangi numatoma, kad ES gyventojai sens: 65 metų amžiaus ir vyresnių gyventojų skaičius išaugs nuo 17,1 proc. 2008 m. iki 30 proc. 2060 m., o 80 metų amžiaus ir vyresnių gyventojų skaičius per tą patį laikotarpį išaugs nuo 4,4 proc. iki 12,1 proc., |
| --- | --- |

N.

kadangi numatoma, kad ES gyventojai sens: 65 metų amžiaus ir vyresnių gyventojų skaičius išaugs nuo 17,1 proc. 2008 m. iki 30 proc. 2060 m., o 80 metų amžiaus ir vyresnių gyventojų skaičius per tą patį laikotarpį išaugs nuo 4,4 proc. iki 12,1 proc.,

| O. | kadangi paprastai vyresnio amžiaus žmonės patiria didesnę skurdo riziką, palyginti su kita visuomenės dalimi: 2008 m. ją patyrė 19 proc. 65 ir vyresnių metų asmenų, 2000 m. jų buvo 17 proc.; kadangi tokių moterų skaičius yra 5 procentiniais punktais didesnis nei vyrų; |
| --- | --- |

O.

kadangi paprastai vyresnio amžiaus žmonės patiria didesnę skurdo riziką, palyginti su kita visuomenės dalimi: 2008 m. ją patyrė 19 proc. 65 ir vyresnių metų asmenų, 2000 m. jų buvo 17 proc.; kadangi tokių moterų skaičius yra 5 procentiniais punktais didesnis nei vyrų;

| P. | kadangi vyresnio amžiaus žmonės kartais patiria diskriminaciją dėl amžiaus bei seksizmą, o vyresnio amžiaus žmonių įžeidinėjimas yra socialinė problema visose valstybėse narėse, pasireškianti įvairioje priežiūros aplinkoje; |
| --- | --- |

P.

kadangi vyresnio amžiaus žmonės kartais patiria diskriminaciją dėl amžiaus bei seksizmą, o vyresnio amžiaus žmonių įžeidinėjimas yra socialinė problema visose valstybėse narėse, pasireškianti įvairioje priežiūros aplinkoje;

| Q. | kadangi šiuo metu dauguma priežiūros paslaugų nacionalinės politikos modelių neatitinka Sąjungos senstančios visuomenės poreikių ir kadangi dauguma valstybių narių atitinkamose savo politinėse ir socialinės priežiūros iniciatyvose ir sistemose iki šiol nesprendžia demografinių problemų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi šiuo metu dauguma priežiūros paslaugų nacionalinės politikos modelių neatitinka Sąjungos senstančios visuomenės poreikių ir kadangi dauguma valstybių narių atitinkamose savo politinėse ir socialinės priežiūros iniciatyvose ir sistemose iki šiol nesprendžia demografinių problemų;

| R. | kadangi, nors per pastaruosius 10 metų beveik visose valstybėse narėse padaugėjo vyresnio amžiaus žmonių globos namų, savarankiško gyvenimo užtikrinimo ir globos rėmimo paslaugų paklausa vis dar viršija pasiūlą; kadangi būtina skubiai didinti investicijas į bendruomenines arba namuose teikiamas ilgalaikės priežiūros paslaugas, nes kiekvienas asmuo turi teisę nepriklausomai gyventi, naudotis paramos paslaugomis ir integruotis į visuomenę; be to, kadangi, dėl nacionaliniu lygmeniu neišskaidytos informacijos, įskaitant informaciją apie finansines investicijas, ir dėl kokybiškų rodiklių trūkumo šią svarbią priežiūros infrastruktūros dalį yra sunku stebėti bei vertinti ir teikti rekomendacijas dėl sprendimų priėmimo; |
| --- | --- |

R.

kadangi, nors per pastaruosius 10 metų beveik visose valstybėse narėse padaugėjo vyresnio amžiaus žmonių globos namų, savarankiško gyvenimo užtikrinimo ir globos rėmimo paslaugų paklausa vis dar viršija pasiūlą; kadangi būtina skubiai didinti investicijas į bendruomenines arba namuose teikiamas ilgalaikės priežiūros paslaugas, nes kiekvienas asmuo turi teisę nepriklausomai gyventi, naudotis paramos paslaugomis ir integruotis į visuomenę; be to, kadangi, dėl nacionaliniu lygmeniu neišskaidytos informacijos, įskaitant informaciją apie finansines investicijas, ir dėl kokybiškų rodiklių trūkumo šią svarbią priežiūros infrastruktūros dalį yra sunku stebėti bei vertinti ir teikti rekomendacijas dėl sprendimų priėmimo;

| S. | kadangi Barselonos tikslus, t. y. užtikrinti bent 33 proc. jaunesnių negu trejų metų amžiaus vaikų priežiūrą (1 tikslas) ir bent 90 proc. vaikų nuo trejų metų iki privalomo mokyklinio amžiaus priežiūrą (2 tikslas), nuo 2002 m. pasiekė vos 12 valstybių narių, o kai kuriose valstybėse narėse menki pasiekimai kelia nerimą; |
| --- | --- |

S.

kadangi Barselonos tikslus, t. y. užtikrinti bent 33 proc. jaunesnių negu trejų metų amžiaus vaikų priežiūrą (1 tikslas) ir bent 90 proc. vaikų nuo trejų metų iki privalomo mokyklinio amžiaus priežiūrą (2 tikslas), nuo 2002 m. pasiekė vos 12 valstybių narių, o kai kuriose valstybėse narėse menki pasiekimai kelia nerimą;

| T. | kadangi didėjant darbo rinkoje dalyvaujančių moterų skaičiui, didėja kokybiškos ir prieinamos vaikų priežiūros poreikis, o visoje Europoje ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugų vietų paklausa viršija pasiūlą; kadangi žinoma, jog daugiau nei pusėje valstybių narių vaikų iki trejų metų priežiūros paslaugomis daugiausia naudojamasi ne visą darbo dieną (mažiau nei 30 valandų per savaitę); kadangi, siekiant visaverčio moterų dalyvavimo darbo rinkoje, vaikų priežiūros paslaugos turi būti prieinamos visą darbo dieną ir atitikti poreikį tėvų darbo valandomis; |
| --- | --- |

T.

kadangi didėjant darbo rinkoje dalyvaujančių moterų skaičiui, didėja kokybiškos ir prieinamos vaikų priežiūros poreikis, o visoje Europoje ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugų vietų paklausa viršija pasiūlą; kadangi žinoma, jog daugiau nei pusėje valstybių narių vaikų iki trejų metų priežiūros paslaugomis daugiausia naudojamasi ne visą darbo dieną (mažiau nei 30 valandų per savaitę); kadangi, siekiant visaverčio moterų dalyvavimo darbo rinkoje, vaikų priežiūros paslaugos turi būti prieinamos visą darbo dieną ir atitikti poreikį tėvų darbo valandomis;

| U. | kadangi nepakanka infrastruktūros, kuri teiktų kokybiškas ir prieinamas vaikų priežiūros paslaugas visų pajamų grupių asmenims, kaip atskleidžia faktas, kad Sąjungoje iš daugiau nei 32 mln. vaikų, jaunesnių nei privalomasis mokyklinis amžius, tik 15 mln. gali naudotis ankstyvojo ugdymo paslaugomis (16) ir daugiausia valstybių narių viešųjų išlaidų vaikų priežiūrai skiriama vaikų nuo 3 metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus priežiūrai; kadangi reikėtų padidinti investicijas iš visų sektorių, nes EBPO šalių patirtis rodo, kad padidinus į priežiūros paslaugas investuojamą BVP dalį padidėja moterų užimtumas; kadangi investicijos į vaikų priežiūrą yra abipusiai naudingos, nes būtų gaunama papildomų iš aktyviau darbo rinkoje dalyvaujančių tėvų mokesčių gautų pajamų; kadangi pagrindinį šeimos vaidmenį papildantis kokybiškas ankstyvasis ugdymas ir priežiūra taip pat suteikia daug trumpalaikės ir ilgalaikės naudos asmenims ir visuomenei, įskaitant asmenis iš socialiniu ir ekonominiu požiūriu nepalankios aplinkos arba specialiųjų ugdymo poreikių turinčius asmenis, ir veiksmingai padeda mažinti nelygybę, kurią vaikai patiria nuo mažens, ir užkertą kelią mokyklos nebaigimui; |
| --- | --- |

U.

kadangi nepakanka infrastruktūros, kuri teiktų kokybiškas ir prieinamas vaikų priežiūros paslaugas visų pajamų grupių asmenims, kaip atskleidžia faktas, kad Sąjungoje iš daugiau nei 32 mln. vaikų, jaunesnių nei privalomasis mokyklinis amžius, tik 15 mln. gali naudotis ankstyvojo ugdymo paslaugomis (16) ir daugiausia valstybių narių viešųjų išlaidų vaikų priežiūrai skiriama vaikų nuo 3 metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus priežiūrai; kadangi reikėtų padidinti investicijas iš visų sektorių, nes EBPO šalių patirtis rodo, kad padidinus į priežiūros paslaugas investuojamą BVP dalį padidėja moterų užimtumas; kadangi investicijos į vaikų priežiūrą yra abipusiai naudingos, nes būtų gaunama papildomų iš aktyviau darbo rinkoje dalyvaujančių tėvų mokesčių gautų pajamų; kadangi pagrindinį šeimos vaidmenį papildantis kokybiškas ankstyvasis ugdymas ir priežiūra taip pat suteikia daug trumpalaikės ir ilgalaikės naudos asmenims ir visuomenei, įskaitant asmenis iš socialiniu ir ekonominiu požiūriu nepalankios aplinkos arba specialiųjų ugdymo poreikių turinčius asmenis, ir veiksmingai padeda mažinti nelygybę, kurią vaikai patiria nuo mažens, ir užkertą kelią mokyklos nebaigimui;

| V. | kadangi aukštos kokybės ankstyvasis ugdymas yra efektyvi investicija, sukurianti pagrindą sėkmingam mokymuisi visą gyvenimą, mažinanti nelygybę ir problemas, su kuriomis susiduria nepalankioje padėtyje esantys vaikai; |
| --- | --- |

V.

kadangi aukštos kokybės ankstyvasis ugdymas yra efektyvi investicija, sukurianti pagrindą sėkmingam mokymuisi visą gyvenimą, mažinanti nelygybę ir problemas, su kuriomis susiduria nepalankioje padėtyje esantys vaikai;

| W. | kadangi ES gyvena daugiau kaip 80 milijonų neįgalių asmenų ir šis skaičius didėja ir kadangi kas ketvirtas Europos gyventojas turi neįgalų šeimos narį; kadangi 2011 m. tapdama Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos šalimi ES įsipareigojo remti ir saugoti neįgaliųjų teises; kadangi atsižvelgiant į šias teises ir įvairaus amžiaus neįgaliųjų poreikius pastaruoju metu vyksta perėjimas nuo institucinės prie bendruomeninės neįgaliųjų priežiūros; |
| --- | --- |

W.

kadangi ES gyvena daugiau kaip 80 milijonų neįgalių asmenų ir šis skaičius didėja ir kadangi kas ketvirtas Europos gyventojas turi neįgalų šeimos narį; kadangi 2011 m. tapdama Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos šalimi ES įsipareigojo remti ir saugoti neįgaliųjų teises; kadangi atsižvelgiant į šias teises ir įvairaus amžiaus neįgaliųjų poreikius pastaruoju metu vyksta perėjimas nuo institucinės prie bendruomeninės neįgaliųjų priežiūros;

| X. | kadangi pagal Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos19 straipsnį kiekvienas asmuo turi teisę nepriklausomai gyventi ir integruotis į visuomenę, o tai reiškia ne tik savarankiško gyvenimo užtikrinimą, bet ir paramos paslaugas, atspindinčias žmonių su negalia poreikius; |
| --- | --- |

X.

kadangi pagal Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos19 straipsnį kiekvienas asmuo turi teisę nepriklausomai gyventi ir integruotis į visuomenę, o tai reiškia ne tik savarankiško gyvenimo užtikrinimą, bet ir paramos paslaugas, atspindinčias žmonių su negalia poreikius;

| Y. | kadangi autizmu sergantiems žemų gebėjimų vaikams ir suaugusiesiems dažniausiai yra sudėtinga vieniems atlikti kasdienes užduotis ir paprastai jiems beveik visur reikia pagalbos; |
| --- | --- |

Y.

kadangi autizmu sergantiems žemų gebėjimų vaikams ir suaugusiesiems dažniausiai yra sudėtinga vieniems atlikti kasdienes užduotis ir paprastai jiems beveik visur reikia pagalbos;

| Z. | kadangi ilgalaikės priežiūros paslaugos ir vaikų priežiūra dažnai yra nuvertinamos ir daugelyje valstybių narių ši profesija yra nereikšminga ir nevertinama, ir tai atspindi maži darbo užmokesčiai, netolygus dirbančių moterų ir vyrų skaičius ir prastos darbo sąlygos; |
| --- | --- |

Z.

kadangi ilgalaikės priežiūros paslaugos ir vaikų priežiūra dažnai yra nuvertinamos ir daugelyje valstybių narių ši profesija yra nereikšminga ir nevertinama, ir tai atspindi maži darbo užmokesčiai, netolygus dirbančių moterų ir vyrų skaičius ir prastos darbo sąlygos;

| AA. | kadangi oficialių priežiūros, įskaitant priežiūrą namuose, darbą turi atlikti kvalifikuoti darbuotojai, kurie turi būti tinkamai apmokami (17); kadangi būtina užtikrinti tinkamą ir kvalifikuotą prižiūrinčiųjų asmenų pasiūlą, nes kokybiškų priežiūros paslaugų vaikams, vyresnio amžiaus asmenims ir neįgaliesiems kūrimas yra susijęs su kokybiškais darbo santykiais ir deramu darbo užmokesčiu šias paslaugas teikiantiems darbuotojams; kadangi prižiūrinčiųjų asmenų profesiniai santykiai padeda sukurti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

AA.

kadangi oficialių priežiūros, įskaitant priežiūrą namuose, darbą turi atlikti kvalifikuoti darbuotojai, kurie turi būti tinkamai apmokami (17); kadangi būtina užtikrinti tinkamą ir kvalifikuotą prižiūrinčiųjų asmenų pasiūlą, nes kokybiškų priežiūros paslaugų vaikams, vyresnio amžiaus asmenims ir neįgaliesiems kūrimas yra susijęs su kokybiškais darbo santykiais ir deramu darbo užmokesčiu šias paslaugas teikiantiems darbuotojams; kadangi prižiūrinčiųjų asmenų profesiniai santykiai padeda sukurti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą;

| AB. | kadangi ilgalaikės priežiūros paslaugų naudotojams gali būti sunku įpirkti privačias priežiūros paslaugas, kurios paprastai yra daug brangesnės nei viešojo sektoriaus teikiamos priežiūros paslaugos; kadangi moterys visada patiria didesnį poveikį, nei vyrai, nes dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumų joms tenka ilgalaikei priežiūrai išleisti didesnę savo pajamų dalį; |
| --- | --- |

AB.

kadangi ilgalaikės priežiūros paslaugų naudotojams gali būti sunku įpirkti privačias priežiūros paslaugas, kurios paprastai yra daug brangesnės nei viešojo sektoriaus teikiamos priežiūros paslaugos; kadangi moterys visada patiria didesnį poveikį, nei vyrai, nes dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumų joms tenka ilgalaikei priežiūrai išleisti didesnę savo pajamų dalį;

| AC. | kadangi atskleidžiama, jog žmonės iš nepalankios aplinkos, pvz., mažas pajamas turinčių šeimų, gyvenantys kaimo vietovėse ir etninių mažumų ar migrantų vaikai, patiria ypatingų sunkumų, kai galimybė pasinaudoti aukštos kokybės priežiūros paslaugomis yra ribota; |
| --- | --- |

AC.

kadangi atskleidžiama, jog žmonės iš nepalankios aplinkos, pvz., mažas pajamas turinčių šeimų, gyvenantys kaimo vietovėse ir etninių mažumų ar migrantų vaikai, patiria ypatingų sunkumų, kai galimybė pasinaudoti aukštos kokybės priežiūros paslaugomis yra ribota;

Aplinkybės, susijusios su profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra

| 1. | nurodo, kad vyrų ir moterų užimtumo lygio skirtumas gerokai padidėja šeimoms susilaukus vaikų, o tai rodo, kad moterims sunku suderinti vaikų auginimo ir priežiūros pareigas su savo darbu, nes nepakanka viešųjų priežiūros paslaugų infrastruktūros ir vis dar gajus darbo padalijimas pagal lytis, dėl kurio didžioji dalis priežiūros tenka moterims – jos nemokamai priežiūrai praleidžia nuo dviejų iki dešimties kartų daugiau laiko, nei vyrai (18); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad ketvirtadalis visų moterų vis dar priskiriamos neapmokamų padedančių šeimos narių kategorijai ir už savo darbą jos negauna tiesioginių pajamų ir kad yra aiški moterų, kurios dirba sektoriuose, kur paprastai gaunamas užmokestis yra nedidelis, darbo valandos ilgos, o darbo laiko tvarka dažnai neformali (dėl to moterys gauna mažiau piniginės, socialinės ir struktūrinės naudos) segregacija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad moterų skurdą lemia keli veiksniai, įskaitant vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, pensijų skirtumą, priežiūros įsipareigojimus ir susijusias karjeros pertraukas; pabrėžia, kad visa daugialypė diskriminacija, kurią moterys patiria dėl, be kita ko, savo lytinės tapatybės, lyties raiškos, su lytimi susijusių savybių, prisideda prie skurdo feminizacijos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina institucijų paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį ir primena jo principus, tarp kurių:






  — | vienodas požiūris į moteris ir vyrus ir jų lygios galimybės dalyvauti darbo rinkoje; |
| --- | --- | --- |

4.

—

vienodas požiūris į moteris ir vyrus ir jų lygios galimybės dalyvauti darbo rinkoje;

| — | teisė į vienodas sąlygas ir galimybę įsidarbinti, nepaisant amžiaus ir negalios; |
| --- | --- |

—

teisė į vienodas sąlygas ir galimybę įsidarbinti, nepaisant amžiaus ir negalios;

| — | teisė į deramas atostogas, lanksčias darbo sąlygas ir galimybes pasinaudoti priežiūros paslaugomis tėvams ir priežiūros pareigų turintiems asmenims; |
| --- | --- |

—

teisė į deramas atostogas, lanksčias darbo sąlygas ir galimybes pasinaudoti priežiūros paslaugomis tėvams ir priežiūros pareigų turintiems asmenims;

| — | teisė į kokybiškas įperkamas ilgalaikės priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

—

teisė į kokybiškas įperkamas ilgalaikės priežiūros paslaugas;

| 5. | išreiškia susirūpinimą dėl nepalankių permainų vaiko priežiūros atostogų ir su tėvyste susijusių teisių srityje, pvz., pašalintas Direktyvos dėl ilgesnių nėštumo ir gimdymo atostogų projektas, o neseniai priimtoje Teisingumo Teismo nutartyje nėščios darbuotojos atleidimas vykdant kolektyvinį atleidimą iš darbo laikomas teisėtu; ragina Komisiją labai skubiai pildyti ES teisės aktuose atsirandančias spragas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros ir šiuo klausimu pabrėžia individualių teisių į atostogas ir lanksčių darbo sąlygų svarbą siekiant padėti dirbantiems asmenims organizuoti savo asmeninį ir profesinį gyvenimą; primena, kad asmeninio ir profesinio gyvenimo suderinimo politika turėtų skatinti vyrus prisiimti pareigas lygiai su moterimis; mano, kad būsimo vystymosi tikslais turėtų būti siekiama palaipsniui prailginti tėvystės ir prižiūrinčiųjų asmenų atostogas (19), ir užmokesčio lygį, kuris turėtų būti tinkamas, užtikrinti neperduodamas vaiko priežiūros atostogas, garantijas, susijusias su atleidimu iš darbo, grįžimu į tą pačią ar lygiavertę darbo vietą ir apsauga nuo diskriminacijos dėl sprendimų išeiti atostogų, ir teisių išplėtimą savarankiškai dirbantiems asmenims ir tiems asmenims, kurie turi išeiti tinkamai apmokamų atostogų prižiūrėti priklausomus asmenis, kurie nėra vaikai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina visas valstybes nares skatinti tėvus pasinaudoti tėvystės atostogomis, nes jos yra naudinga priemonė, ugdanti atsakomybę ir skatinanti rūpintis savo vaikais bei šeima, ir yra naudinga priemonė, suteikianti galimybę veiksmingai pasiekti moterų ir vyrų lygybę; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad priežiūros paslaugų teikimas neturėtų neigiamai paveikti prižiūrinčiojo asmens darbo užmokesčio arba socialinių ar pensijos išmokų; šiuo atžvilgiu ragina remti lyčių lygybę įgyvendinant profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimo politiką; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena sunkią šeimų, išlaikančių vaiką ar giminaitį su negalią, padėtį, kadangi tokiais atvejais yra kalbama apie priežiūrą visą gyvenimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nurodo pagalbos paslaugų vaikų su negalia tėvams trūkumą; atkreipia dėmesį į tai, kad šis trūkumas dažnai lemia tai, kad tėvams neįmanoma patekti į darbo rinką; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į nerimą keliantį infrastruktūros, skirtos asmenims su sunkia autizmo forma, trūkumą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad kiekvienas asmuo, kuriam reikalinga priežiūra, turėtų turėti teisę pats pasirinkti kokybiškas priežiūros paslaugas, geriausias tenkinančias jų priežiūros poreikius ir tinkamos bei prieinamos jam ir jį prižiūrintiems asmenims; laikosi nuomonės, kad, nepaisant paslaugų naudotojų ir jų poreikių skirtumų, priežiūros paslaugos turėtų būti plėtojamos orientuojantis į asmenį, individualiai ir visapusiškai; pažymi, kad šeimos nėra vienodos ir kad politiką ir programas reikėtų pritaikyti prie tos įvairovės; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad toliau plėtojant priežiūros paslaugų pasirinkimą, jos turėtų atspindėti kintantį darbo pobūdį; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad vadovaujantis Europos socialiniame ramstyje įtvirtinta teise į ilgalaikę priežiūrą, ji turėtų būti laikoma socialinės apsaugos šaka, ir turėtų būti nustatyta visų teisė naudotis kokybiška ir į asmenį orientuota ilgalaike priežiūra; taip pat mano, kad vadovaujantis Europos socialinių teisių ramsčiu ir JT neįgaliųjų teisių konvencija, būtina skubiai didinti investicijas į prieinamas kokybiškas ilgalaikės priežiūros paslaugas, ypač į bendruomenines arba namuose teikiamas ilgalaikės priežiūros paslaugas; šiuo atžvilgiu ragina valstybes nares užtikrinti vienodas galimybes gauti priežiūros paslaugas ir vienodas sąlygas visiems vyresnio amžiaus žmonėms, vaikams, neįgaliesiems, ir (arba) lėtinėmis ligomis sergantiems asmenims, kuriems būtina ilgalaikė priežiūra, visų pirma skiriant dėmesį asmenims iš nepalankios aplinkos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad įvairių, kokybiškų, prieinamų ir įperkamų viešųjų ir privačiųjų priežiūros paslaugų infrastruktūros buvimas, paslaugos ir parama vaikams, vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems ir lėtinėmis ligomis sergantiems asmenims arba asmenims, kuriems reikalinga ilgalaikė priežiūra namuose arba bendruomenėje į namus panašioje aplinkoje, pasitvirtino kaip esminis profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimo politikos aspektas ir svarbus veiksnys, skatinantis tėvus ir neformaliuosius prižiūrinčiuosius asmenis išeiti atostogų, taip padedant moterims greitai grįžti į darbo rinką ir joje likti; palankiai vertina perėjimą prie bendruomeninių paslaugų vadovaujantis Europos socialinių teisių ramsčiu ir JT neįgaliųjų teisių konvencija, kartu pažymėdamas, kad, siekiant užtikrinti šių paslaugų kokybę, būtina jas stebėti; mano, kad aukštos kokybės priežiūrą lemia aukštos kokybės teikiamos paslaugos ir tai, kiek jos užtikrina paslaugų gavėjų orumą ir žmogaus teises ir kaip jos užtikrina jų įtraukimą į bendruomenę; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad priežiūros paslaugų stoka yra pagrindinis veiksnys, lemiantis per menką moterų dalyvavimą darbo rinkoje, nes joms sunkiau suderinti profesines pareigas ir pareigas šeimoje, todėl kai kurios apskritai palieka darbo rinką, mažiau valandų dirba mokamą darbą ir daugiau laiko skiria nemokamoms priežiūros pareigoms, o tai turi neigiamų padarinių jų socialinės apsaugos teisėms, visų pirma dėl pensijų, ir didina skurdo ir socialinės atskirties riziką, ypač vyresniame amžiuje; |
| --- | --- |

15.

Priežiūros rūšys

| 16. | atkreipia dėmesį į priežiūros paslaugų įvairovę, kaip antai ankstyvojo ugdymo ir švietimo, vyresnio amžiaus žmonių priežiūros ir neįgaliųjų, ir (arba) lėtinėmis ligomis sergančių asmenų, turinčių ilgalaikių sveikatos ir priežiūros poreikių, priežiūros paslaugos, ir nurodo, kad dėl to buvo parengtos skirtingos politikos priemonės; mano, kad priežiūrą turėtų teikti formalieji ir neformalieji prižiūrintieji asmenys; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad plėtojant priežiūros paslaugas reikėtų atsižvelgti į visas naudotojų kategorijas, įskaitant žmones iš nepalankios aplinkos, pvz., etninių mažumų, migrantų šeimas, atokiose ir kaimo vietovėse gyvenančius žmones, mažų pajamų šeimas, bei jų skirtumus ir į skirtingus jų pageidavimus dėl jiems reikalingų priežiūros paslaugų rūšies; primena, kad teisės aktuose ir politikoje vartojama šeimos sąvoka turėtų būti suvokiama plačiau; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pripažįsta, kad žemas socialinis ir ekonominis statusas ir žemas išsilavinimo lygis daugumai žmonių yra kliūtis pasinaudoti priežiūros paslaugomis ir dar labiau apsunkina jų pastangas suderinti profesinį ir asmeninį gyvenimą; mano, kad tam būtina aiški programa ir politika; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad privatusis sektorius atlieka svarbų vaidmenį teikiant ilgalaikės priežiūros paslaugas neįgaliems ir vyresnio amžiaus asmenims ir kad klausimai dėl tokių paslaugų prieinamumo ir kokybės keliami visoje ES; ragina Komisiją įvertinti padėtį priežiūros paslaugų rinkoje ir imtis būtinų reguliavimo iniciatyvų tokioje aplinkoje siūlomų paslaugų kokybei kontroliuoti ir stebėti; |
| --- | --- |

19.

Priežiūros kokybė, įperkamumas ir prieinamumas

| 20. | mano, kad priežiūros paslaugos turėtų būti organizuojamos taip, kad visi naudotojai, jų šeimos nariai ir juos prižiūrintys asmenys turėtų realias pasirinkimo galimybes, nepriklausomai nuo to, ar jie dirba visą ar ne visą darbo dieną, yra savarankiškai dirbantys asmenys ar bedarbiai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad tie, kurie planuoja, programuoja ir teikia priežiūros paslaugas, privalo žinoti naudotojų poreikius ir kad vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų priežiūros paslaugos turi būti planuojamos ir plėtojamos aktyviai ir prasmingai dalyvaujant naudotojams ir turėtų būti kuriamos ir įgyvendinamos taikant teisėmis grindžiamą požiūrį; pažymi teigiamą patirtį, kai vystant infrastruktūrą ir paslaugas dalyvaują protinę ir intelekto negalią turintys žmonės, nes tai stiprina jų savarankiškumą ir gerina gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad kokybiškos priežiūros sąlygos labai skiriasi įvairiose ES valstybėse narėse ir tarp jų: tarp privačių ir viešųjų įstaigų, miesto ir kaimo vietovių, taip pat tarp amžiaus grupių; atkreipia dėmesį, kad didelę dalį vaiko priežiūros ir ilgalaikės priežiūros pareigų prisiima šeimos, visų pirma seneliai vaiko priežiūros atveju, ir tai ypač pastebima pietinėse ir rytinėse Europos šalyse (20); |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą priežiūros paslaugų pasiūlą miesto ir kaimo vietovėse, kad būtų pagerintas priežiūros prieinamumas ir pasiūla žmonėms iš nepalankios aplinkos, įskaitant kaimo ir atokiose vietovėse gyvenančius žmones; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad prieinamumą užtikrina kainos ir lankstumo derinys ir kad dėl to turėtų būti teikiamos įvairios priežiūros paslaugos – tiek viešosios, tiek privačios, taip pat priežiūra namuose ir į namus panašioje aplinkoje; be to, mano, kad šeimos nariai turėtų turėti galimybę arba savanoriškai teikti priežiūros paslaugas, arba būti subsidijuojami priežiūros paslaugoms įsigyti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad kokybiškas priežiūros paslaugas reikėtų suvokti keliais aspektais, įskaitant infrastruktūros ir paslaugų kokybės, mokomųjų programų vaikams kokybės, prižiūrinčiųjų asmenų profesionalumo, patalpų ir aplinkos kokybės, prižiūrinčiųjų asmenų išsilavinimo ir jų darbo sąlygų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nurodo, kad priežiūros paslaugos turėtų būti plėtojamos taip, kad būtų didinamas priežiūros tęstinumas, prevencinė sveikatos ir socialinė priežiūra, reabilitacija ir savarankiškas gyvenimas; mano, kad reikia skatinti tiesioginę pagalbą namuose, kad priežiūros poreikių turintys asmenys galėtų naudotis kvalifikuotų priežiūros specialistų paslaugomis savo namuose ir, kai įmanoma, galėtų gyventi savarankiškai; laikosi nuomonės, kad priežiūros paslaugos, tais atvejais, kai tai aktualu, turėtų būti skirtos visapusiškai šeimos paramai, pvz., pagalbai dėl namų ūkio, mokymo, vaiko priežiūros; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad tėvams, vyresnio amžiaus žmonėms ir neįgaliems, ir (arba) lėtinėmis ligomis sergantiems asmenims, kuriems būtina ilgalaikė priežiūra, taip pat neformaliesiems prižiūrintiesiems asmenims, turi būti prieinama informacija apie galimas priežiūros paslaugas ir paslaugų teikėjus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad paslaugų nebuvimas ir nepakeliamai didelės vaikų priežiūros išlaidos daro neigiamą poveikį mažas pajamas gaunančių šeimų vaikams, todėl jie nuo ankstyvo amžiaus atsiduria nepalankioje padėtyje; akcentuoja, kad kiekvienas vaikas turi teisę į kokybišką priežiūrą ir ankstyvąjį ugdymą, įskaitant visus socialinius stimulus; pažymi, kad pernelyg didelės priežiūros paslaugų išlaidos taip pat daro poveikį ir sukelia sunkumų mažas pajamas gaunančių šeimų priklausomiems asmenims; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad neinvestuojant į aukštos kokybės vaikų iki trejų metų priežiūrą, pailgės moterų karjeros spragos ir joms bus sunkiau grįžti į darbą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad reikėtų stiprinti nacionalines programas, kad būtų pagerinta vyresnio amžiaus moterų, visų pirma sergančių ligomis, dėl kurių prarandama atmintis, ir jas prižiūrinčių asmenų, kurie dažnai taip pat yra vyresnio amžiaus moterys, gyvenimo kokybė; siūlo, kad nustatant ir įgyvendinant šias priemones būtų konsultuojamasi su Alzheimerio asociacijomis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į čia pateiktus pasiūlymus, parengti valstybėms narėms skirtas gaires, kaip plėtoti visapusiškas užimtumui palankias, į asmenį orientuotas, bendruomenines ir prieinamas priežiūros paslaugas, kurios apimtų vaikų priežiūrą, vyresnio amžiaus žmonių priežiūros paslaugas ir neįgaliųjų ir (arba) lėtinėmis ligomis sergančių asmenų priežiūros paslaugas ir kurios būtų grindžiamos numatomų paslaugų naudotojų dalyvavimu ir konsultacijomis su jais, siekiant užtikrinti, kad jos būtų prieinamos ir tenkintų numatytųjų naudotojų poreikius; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi įvairią valstybių narių praktiką ir pabrėžia, kad bendradarbiaujant Europos lygmeniu ir dalijantis geriausia patirtimi galima paskatinti valstybių narių abipusį mokymąsi ir konsultacijas, paskatinti kokybiškų priežiūros paslaugų kūrimą, remiant ir papildant regioniniu ir nacionaliniu lygmeniu vykdomas priemones, taip pat padedant valstybėms narėms spręsti bendras problemas; ragina Komisiją tapti platforma ir dalytis patirtimi ir geriausia praktika, susijusias su priežiūros paslaugų kokybe, prieinamumu ir įperkamumu, ir su įvairiais priežiūros paslaugų teikimo modeliais, pritaikytais prie individualių atvejų ir finansinių galimybių, su priežiūra susijusioms problemoms spręsti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | yra susirūpinęs dėl daugumos priežiūros paslaugas teikiančių žmonių darbo sąlygų, pvz., ilgų darbo valandų, netinkamo darbo užmokesčio, mokymų stokos ir silpnos profesinės sveikatos ir saugos politikos; yra susirūpinęs, kad priežiūros sektorius vertinamas kaip nepatrauklus, pritraukiantis daugiausia moteris ir migruojančius darbuotojus; pažymi, kad tokios sąlygos turi įtakos ir teikiamos priežiūros kokybei; todėl ragina valstybes nares iš naujo įvertinti priežiūrą kaip prižiūrinčiojo asmens pasirinkimą, o Komisiją – bendradarbiaujant su socialiniais partneriais nustatyti teisinį pagrindą minimaliems šio sektoriaus darbuotojų standartams ir paskelbti iniciatyvą dėl kokybiškos ilgalaikės priežiūros, semiantis įkvėpimo iš esamų pilietinės visuomenės savarankiškų priemonių ir iniciatyvų, pvz., Europos ilgalaikės priežiūros paslaugų kokybės sistemos ir naujausio Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina valstybes nares stebėti ir užtikrinti, kad institucijos ir kitos vietos, kuriose teikiama priežiūra, būtų saugios ir jose būtų motyvuojanti dirbti aplinka, ir kad būtų pakankamai investuojama į priežiūros paslaugų teikėjų gerovę ir profesinę sveikatą; mano, kad būtina užtikrinti prižiūrinčiųjų asmenų gerovę, kad jie neskriaustų savo prižiūrimų asmenų; šiuo atžvilgiu remia teisėkūros iniciatyvas dėl profesionalių prižiūrinčiųjų asmenų sertifikavimo ir pripažinimo ir ragina valstybes nares imtis priemonių, kad būtų pagerintos prižiūrinčiųjų asmenų darbo sąlygos, pvz., užtikrinant jų teisę į oficialią darbo sutartį ir mokamas atostogas; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares didinti visuomenės informuotumą apie priežiūros paslaugų vertę, siekiant pagerinti priežiūros profesijos statusą, ir skatinti vyrų dalyvavimą priežiūros veikloje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primygtinai ragina Komisiją pateikti Tarybai tvirtinti Europos prižiūrinčiųjų asmenų programą, siekiant nustatyti ir pripažinti Europoje teikiamą įvairių rūšių priežiūrą, taip pat garantuoti finansinę paramą prižiūrintiesiems asmenims ir palaipsniui plėtoti jų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad savo 2013 m. liepos 4 d. rezoliucijoje dėl krizės poveikio pažeidžiamų grupių galimybėms gauti priežiūros paslaugas (21) konkrečiai reikalavo priimti direktyvą dėl prižiūrinčiųjų asmenų atostogų; pažymi, kad neformalieji prižiūrintieji asmenys, pasirinkę neformaliai prižiūrėti savo giminaičius, turėtų gauti atitinkamą kompensaciją ir galimybę naudotis panašiomis į kitų priežiūros paslaugų teikėjų socialinėmis teisėmis; todėl taip pat ragina laikytis visapusiško požiūrio siekiant spręsti neformaliųjų prižiūrinčiųjų asmenų problemas, kurios nereglamentuojamos darbo teisės aktais, pavyzdžiui, dėl tolesnės paramos pajamoms, sveikatos priežiūros prieinamumo, kasmetinių atostogų galimybės ir pensijos kaupią, kad ji būtų pakankama net ir tuomet, kai dėl neformaliosios priežiūros laikinai sumažėja prižiūrinčiojo asmens pajamos – tai labiausiai taikytina moterims; mano, kad priežiūros paslaugų teikimas neturėtų neigiamai paveikti neformaliojo prižiūrinčiojo asmens sveikatos ir gerovės; todėl ragina valstybes nares neformaliesiems prižiūrintiesiems asmenims teikti atitinkamas poilsio, konsultacijų, savitarpio konsultacijų, psichologinės pagalbos, dienos stacionaro ir slaugytojų poilsio paslaugas, kurios padidintų jų dalyvavimą darbo rinkoje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina valstybes nares darbo ir socialinio draudimo teisės aktais nustatyti vadinamuosius priežiūros kreditus tiek moterims, tiek vyrams, kad būtų įskaitomi lygiaverčiai pensijos kaupimo laikotarpiai, siekiant apsaugoti tuos, kurie padaro karjeros pertrauką, kad galėtų neformaliai nemokamai prižiūrėti priklausomą asmenį ar šeimos narį, ir pripažinti šių prižiūrinčiųjų asmenų atliekamo darbo vertę visai visuomenei; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad neformalieji prižiūrintieji asmenys priežiūros paslaugų srityje būtų pripažinti kaip lygiaverčiai subjektai, ir į mokymosi visą gyvenimą programas įtraukti neformaliųjų prižiūrinčiųjų asmenų mokymus ir jų įgytų įgūdžių pripažinimą; ragina Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su NVO ir švietimo įstaigomis, teikti paramą jauniems prižiūrintiesiems asmenims; prašo Komisiją pasiūlyti veiksmų planą, kuriame būtų numatytos šios ir kitos priemonės kokybiškai priežiūrai ir kokybiškam prižiūrinčiųjų asmenų gyvenimui užtikrinti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją ir valstybes nares atlikti mokslinius tyrimus, kad būtų išsiaiškinta, kiek yra jaunų prižiūrinčiųjų asmenų, ir jų priežiūros pareigų įtaką jų gerovei ir pragyvenimui, ir, remiantis šiais tyrimais, teikti paramą ir atsižvelgti į konkrečius jaunų slaugytojų poreikius bendradarbiaujant su nevyriausybinėmis organizacijomis ir švietimo įstaigomis; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją rengiant mokslinius tyrimus ir politiką labiau atsižvelgti į priežiūros paslaugas ir prižiūrinčiuosius asmenis, visų pirma Europos socialinio fondo (ESF), negalios strategijos ir sveikatos programos atžvilgiu; |
| --- | --- |

40.

Su priežiūra susiję tikslai

| 41. | pabrėžia, kad įgyvendinant Barselonos tikslus šiuo metu siekiama padidinti vaikų priežiūros paslaugų teikimą vaikams nuo 3 iki 4 metų amžiaus; palankiai vertina Komisijos rekomendaciją išplėsti strategijos „Švietimas ir mokymas 2020“ tikslus, kad vaikų priežiūros vietos būtų pasiūlytos bent 95 proc. vaikų nuo trejų metų iki privalomo mokyklinio amžiaus; ragina Komisiją, konsultuojantis su atitinkamais subjektais, įskaitant valstybes nares, peržiūrėti ir padidinti Barselonos tikslus ir ankstyvojo ugdymo srities tikslus; ragina valstybes nares sustiprinti savo pastangas siekiant tikslų ir įtraukti priežiūros teikimą į savo politinių darbotvarkių pagrindinius klausimus; ragina valstybes nares tobulinti nacionalines ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugų kokybės sistemas, atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų, ir ragina valstybes nares peržiūrėti penkias svarbiausias ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugų sritis, kurios yra nurodytos pasiūlyme: prieinamumas, darbo jėga, ugdymo programos, stebėsena ir vertinimas bei valdymas ir finansavimas; ragina valstybes nares užtikrinti, kad teikiant ikimokyklinės vaikų priežiūros paslaugas dėmesys būtų skiriamas ne tik galimybėms gauti šią priežiūrą, bet ir jos kokybei, visų pirma socialiai remtinų vaikų ir neįgalių vaikų atveju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją nustatyti į Barselonos tikslus panašius rodiklius ir atitinkamus kokybinius tikslus, susijusius su vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų ir (arba) lėtinėmis ligomis sergančių asmenų priežiūros paslaugomis, ir stebėjimo priemones, kuriomis būtų vertinama šių paslaugų kokybė, prieinamumas ir įperkamumas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją įtraukti vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų ir (arba) lėtinėmis ligomis sergančių asmenų priežiūrą į Europos Semestro metu vykdomą duomenų stebėseną bei peržiūrą ir metinę lyčių lygybės ataskaitą; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę įtraukti vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų, ir (arba) lėtinėmis ligomis sergančių asmenų priežiūros paslaugų vertinimus į savo šalies ataskaitą, atsižvelgiant į prižiūrinčiųjų ir prižiūrimųjų asmenų atsiliepimus; ragina Komisiją įtraukti duomenis apie šią priežiūrą į socialinės pažangos rodiklių, kurie turi būti stebimi Europos semestro kontekste, rinkinį; ragina Komisiją ir Tarybą įtraukti šiuos socialinius rodiklius prie Semestro taisyklių; skatina valstybes nares patvirtinti ir taikyti taisomąsias priemones, jeigu paaiškėtų, kad pažanga daroma lėtai; |
| --- | --- |

43.

| 44. | be to, ragina Komisiją geriau rinkti pagal lytį suskirstytus duomenis ir parengti pagal sektorius suskirstytus statistinius duomenis, palyginamas apibrėžtis ir rodiklius, kad būtų galima ES lygmeniu įvertinti prieinamumo lyčių aspektą, vaikų, neįgaliųjų, lėtinėmis ligomis sergančių asmenų ir vyresnio amžiaus žmonių priežiūros paslaugų prieinamumą, kokybę, pasiūlą ir veiksmingumą, tuo pačiu randant būdų nepadidinti stebėjimo naštos priežiūros specialistams; ragina Komisiją stebėti priežiūros paslaugų raidą ir prireikus parengti rekomendacijas dėl taisomųjų veiksmų; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina valstybes nares rinkti kokybiškus duomenis apie priežiūros paslaugų vaikams, vyresnio amžiaus žmonėms ir neįgaliems asmenims teikimą per viešąjį ir privatųjį finansavimą, siekiant stebėti bendrą padėtį ir gerinti priežiūros paslaugas, atsižvelgiant ne tik į naudotojų poreikius, bet ir į daugybės prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir darbo sąlygas; ragina valstybes nares taikyti veiksmingas politikos priemones ir prireikus imtis taisomųjų veiksmų; |
| --- | --- |

45.

Priežiūros finansavimas

| 46. | ragina valstybes nares, be kita ko, siekiant panaikinti dabartinį investicijų trūkumą, didinti viešąsias investicijas į priežiūros paslaugas ir infrastruktūrą vaikams, visų pirma ikimokyklinio amžiaus, ir į priežiūros paslaugas kitiems priklausomiems asmenims, kad būtų užtikrinta visapusiška tokių paslaugų prieiga, gerinti priežiūros kokybę, taip pat didinti investicijas į specialias priemones, kurios leidžia prižiūrintiesiems asmenims tęsti aktyvų profesinį gyvenimą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkreipia dėmesį į tai, kad nepakankamos investicijos į priežiūros struktūras ir paslaugas turi neproporcingą poveikį vienišiems tėvams, kurių didžioji dalis yra moterys, ir skurstančioms bei socialinės atskirties riziką patiriančioms šeimoms; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pažymi, kad lyčių aspekto integravimas yra svarbus visais įvairių politinių priemonių įgyvendinimo etapais ir ypač programavimo etape; ragina valstybes nares užtikrinti, kad lyčių aspektas būtų visiškai integruotas nacionaliniuose reformų planuose su ne tik su ESF parama, bet ir su kitų ES fondų, iš kurių finansuojama bendra socialinė infrastruktūra, parama, kuria valstybės narės turėtų pasinaudoti kurdamos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją užtikrinti, kad vykdant Europos semestrą būtų padedama įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį, kad valstybės narės turėtų faktines galimybes finansuoti ir išlaikyti savo priežiūros paslaugų finansavimą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pritaria tam, kad būtų įtrauktos Komisijos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos dėl priemonių, skirtų investicijoms į vaiko priežiūros paslaugas, ir fiskalinių atgrasymų, kad antrasis šeimoje uždirbantis asmuo – dažniausiai moterys – dirbtų daugiau arba pernelyg daug, ir dėl kitų priemonių vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui panaikinti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Komisiją didinti visų rūšių priežiūros paslaugų finansavimą, visų pirma, prireikus, atsižvelgiant į perėjimą nuo institucinės prie bendruomeninės priežiūros paslaugų, pasitelkiant ESF + ir kitas finansines priemones, skirtas socialinei infrastruktūrai finansuoti; taip pat ragina Komisiją stiprinti Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP), siekiant remti vaikų priežiūros paslaugų teikimą kaimo vietovėse, ir toliau naudoti Europos strateginių investicijų fondo lėšas ankstyvojo ugdymo ir priežiūros projektams finansuoti; be to, ragina Komisiją griežtai stebėti, kaip socialinės priežiūros paslaugų ir ilgalaikės priežiūros srityje leidžiamos ES fondų lėšos, visų pirma iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų, ir užtikrinti, kad investicijos atitiktų įsipareigojimus žmogaus teisių srityje pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir Pagrindinių teisių chartiją; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę padaryti taip, kad socialinio draudimo įmokas būtų galima perkelti į kitas valstybes nares, kad valstybė, kurios pilietis yra asmuo, finansiškai prisidėtų prie piliečio integracijos į socialinių paslaugų infrastruktūrą kitoje valstybėje narėje (jei piliečio kilmės šalyje ši infrastruktūra nėra prieinama); |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad reikia geriau ištirti viešojo ir privačiojo investavimo galimybes teikiant priežiūros paslaugas, atsižvelgiant į esamas įmonių iniciatyvas darbuotojams, kurie turi neįgalių ir suaugusių asmenų priežiūros įsipareigojimų; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina valstybes nares taikyti visapusišką požiūrį į visų rūšių priežiūros paslaugas ir stiprinti finansavimą, kad būtų efektyviai ir sąveikiai panaudojamos atitinkamos ES finansinės priemonės mokymosi visą gyvenimą, mokslinių tyrimų ir infrastruktūros plėtros srityse; ragina valstybes nares pirmenybę skirti vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugų finansavimui, naudojant esamas finansines priemones, numatytas kitoje daugiametė finansinė programoje, visų pirma, ESIF, ESI fondų priemones, pvz., ESF, Europos regioninės plėtros fondu ir EŽŪFKP; ragina valstybes nares efektyviau paskirstyti savo išteklius, kad būtų pagerintas priežiūros paslaugų prieinamumas ir įperkamumas palankių sąlygų neturinčioms ir pažeidžiamoms grupėms, taip pat nares sukurti veiksmingus finansavimo modelius, įskaitant tikslinio finansavimo, kuriuose, atsižvelgiant į nacionalines ir vietos aplinkybes, būtų pasiekta derama viešųjų ir privačiųjų investicijų pusiausvyra; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos lyčių lygybės institutas turėtų pakankamai išteklių stebėti, kaip plėtojama priežiūros infrastruktūra ir įgyvendinama profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros politika, ir analizuoti, ar ir kaip politikos priemonės padeda pasiekti norimų patobulinimų lyčių lygybės srityje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | palankiai vertina kelių valstybių narių sprendimą įvesti fiskalines paskatos įmonėms, kurios teikia savo darbuotojams vaikų priežiūros paslaugas, kad pagerintų jų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(2)  OL C 175, 2011 6 15, p. 8.

(3)  OL L 59, 2013 3 2, p. 59.

(4)  OL C 346, 2018 9 27, p. 6.

(5)  OL C 331, 2018 9 18, p. 60.

(6)  OL C 204, 2018 6 13, p. 76.

(7)  OL C 76, 2018 2 28, p. 93.

(8)  OL C 66, 2018 2 21, p. 30.

(9)  OL C 50, 2018 2 9, p. 15.

(10)  OL C 308 E, 2011 10 20, p. 49.

(11)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 39.

(12)  OL C 487, 2016 12 28, p. 7.

(13)  OL C 12, 2015 1 15, p. 16.

(14)  OL C 21, 2011 1 21, p. 39.

(15)  Europos Komisija, „2018 m. lyčių lygybės ataskaita“.

(16)  2018 m. EK veiksmų planas, Europos politinės strategijos centras (2017), „10 mums pažįstamo ugdymo pertvarkymo tendencijų (angl. 10 Trends Transforming the Education as We Know It)“.

(17)  Eurofound (2013 m.). „Vaikų ir priklausomų asmenų priežiūra: poveikis jaunų darbuotojų karjerai“.

(18)  2010 m. Eurostato duomenys, 2015 m. Komisijos ataskaita dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2016 m.).

(19)  Kaip buvo raginta 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucijoje dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (OL C 70 E, 2012 3 8, p. 162).

(20)  Eurofound 2016 m. gyvenimo kokybės Europoje tyrimas. apžvalgos ataskaita.

(21)  OL C 75, 2016 2 26, p. 130.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/94 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/94

---

P8_TA(2018)0465

Laimo liga (boreliozė)

2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Laimo ligos (boreliozės) (2018/2774(RSP))

(2020/C 363/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl Laimo ligos (boreliozės) (O-000088/2018 – B8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl Laimo ligos (boreliozės) (O-000088/2018 – B8-0417/2018),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro ataskaitą, susijusią su sisteminės literatūros apžvalga apie Laimo boreliozės serologinių tyrimų diagnostinį tikslumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro ataskaitą, susijusią su sisteminės literatūros apžvalga apie Laimo boreliozės serologinių tyrimų diagnostinį tikslumą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio mėn. Stokholme vykusį ekspertų tinklo konsultacinį susitikimą dėl Laimo boreliozės stebėsenos Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio mėn. Stokholme vykusį ekspertų tinklo konsultacinį susitikimą dėl Laimo boreliozės stebėsenos Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 2119/98/EB dėl užkrečiamųjų ligų epidemiologinės priežiūros ir kontrolės tinklo Bendrijoje sukūrimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 2119/98/EB dėl užkrečiamųjų ligų epidemiologinės priežiūros ir kontrolės tinklo Bendrijoje sukūrimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi teisė į sveikatą yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Europos Sąjungos sutartyse, visų pirma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnyje; |
| --- | --- |

A.

kadangi teisė į sveikatą yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Europos Sąjungos sutartyse, visų pirma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnyje;

| B. | kadangi Laimo liga (dar vadinama Laimo borelioze) yra bakterinė liga, kurią sukelia bakterijos Borrelia burgdorferi ir kuria žmonės užsikrečia šia bakterija užkrėstoms erkėms įkandus; kadangi Laimo liga yra infekcinė liga, kuria gali susirgti žmonės ir įvairūs naminiai bei laukiniai gyvūnai; |
| --- | --- |

B.

kadangi Laimo liga (dar vadinama Laimo borelioze) yra bakterinė liga, kurią sukelia bakterijos Borrelia burgdorferi ir kuria žmonės užsikrečia šia bakterija užkrėstoms erkėms įkandus; kadangi Laimo liga yra infekcinė liga, kuria gali susirgti žmonės ir įvairūs naminiai bei laukiniai gyvūnai;

| C. | kadangi Laimo boreliozė yra labiausiai paplitusi zoonozinė liga Europoje – manoma, kad joje užsikrėtusių asmenų skaičius siekia 650 000–850 000, daugiau šios ligos atvejų užregistruota Vidurio Europoje; kadangi boreliozė, pasireiškianti pavasarį ir vasarą (balandžio–spalio mėn.), yra pripažįstama profesine ūkininkų, miškininkų ir lauko tyrinėtojų liga šalyse, kuriose ji yra; |
| --- | --- |

C.

kadangi Laimo boreliozė yra labiausiai paplitusi zoonozinė liga Europoje – manoma, kad joje užsikrėtusių asmenų skaičius siekia 650 000–850 000, daugiau šios ligos atvejų užregistruota Vidurio Europoje; kadangi boreliozė, pasireiškianti pavasarį ir vasarą (balandžio–spalio mėn.), yra pripažįstama profesine ūkininkų, miškininkų ir lauko tyrinėtojų liga šalyse, kuriose ji yra;

| D. | kadangi atrodo, jog užkrėstų erkių daugėja ir sergamumas šia liga plečiasi geografiniu požiūriu, susirgimo ja atvejai taip pat registruojami didesniame aukštyje ir aukštesnėse platumose, taip pat miestuose ir miesteliuose; kadangi manoma, kad šiuos pokyčius, be kita ko, lemia žemės paskirties naudojimo keitimas, taip pat prastos kokybės žemės apželdinimas miškais ar invazinių augalų plitimas, klimato kaita, visuotinis atšilimas, pernelyg didelė drėgmė ir kiti su žmogaus veikla susiję veiksniai; |
| --- | --- |

D.

kadangi atrodo, jog užkrėstų erkių daugėja ir sergamumas šia liga plečiasi geografiniu požiūriu, susirgimo ja atvejai taip pat registruojami didesniame aukštyje ir aukštesnėse platumose, taip pat miestuose ir miesteliuose; kadangi manoma, kad šiuos pokyčius, be kita ko, lemia žemės paskirties naudojimo keitimas, taip pat prastos kokybės žemės apželdinimas miškais ar invazinių augalų plitimas, klimato kaita, visuotinis atšilimas, pernelyg didelė drėgmė ir kiti su žmogaus veikla susiję veiksniai;

| E. | kadangi nėra bendro Europos sutarimo dėl Laimo ligos gydymo, diagnostikos ir patikros, o nacionalinė praktika skiriasi; |
| --- | --- |

E.

kadangi nėra bendro Europos sutarimo dėl Laimo ligos gydymo, diagnostikos ir patikros, o nacionalinė praktika skiriasi;

| F. | kadangi užkrėstos erkės įkandimas ir Laimo ligos simptomai gali būti nepastebėti arba, tam tikrais atvejais, simptomų iš viso nebūna, tačiau vėliau tai kartais išsivysto į sunkias komplikacijas ir lemia nepagydomus sutrikimus, panašius į lėtinę ligą, ypač tais atvejais, kai liga nenustatoma iš karto; |
| --- | --- |

F.

kadangi užkrėstos erkės įkandimas ir Laimo ligos simptomai gali būti nepastebėti arba, tam tikrais atvejais, simptomų iš viso nebūna, tačiau vėliau tai kartais išsivysto į sunkias komplikacijas ir lemia nepagydomus sutrikimus, panašius į lėtinę ligą, ypač tais atvejais, kai liga nenustatoma iš karto;

| G. | kadangi patikimiau nustatant Laimo ligą ankstyvoje stadijoje labai sumažėtų jau pažengusios ligos atvejų ir pagerėtų ja sergančių asmenų gyvenimo kokybė; kadangi sumažėtų finansinė šios ligos gydymo našta, nes, ES mokslinių tyrimų projekto „DualDur“ vadovų duomenimis, jau per pirmuosius 5 metus būtų sutaupyta apie 330 mln. EUR iš sveikatos priežiūrai skirtų lėšų; |
| --- | --- |

G.

kadangi patikimiau nustatant Laimo ligą ankstyvoje stadijoje labai sumažėtų jau pažengusios ligos atvejų ir pagerėtų ja sergančių asmenų gyvenimo kokybė; kadangi sumažėtų finansinė šios ligos gydymo našta, nes, ES mokslinių tyrimų projekto „DualDur“ vadovų duomenimis, jau per pirmuosius 5 metus būtų sutaupyta apie 330 mln. EUR iš sveikatos priežiūrai skirtų lėšų;

| H. | kadangi daugelis pacientų neturi galimybės gauti tinkamo gydymo, o jų liga nėra diagnozuojama iškart; kadangi jie jaučiasi apleisti ir ignoruojami viešųjų institucijų, o kai kurie iš jų ir toliau skundžiasi nuolatiniais simptomais, kurie gali lemti lėtinę ligą; |
| --- | --- |

H.

kadangi daugelis pacientų neturi galimybės gauti tinkamo gydymo, o jų liga nėra diagnozuojama iškart; kadangi jie jaučiasi apleisti ir ignoruojami viešųjų institucijų, o kai kurie iš jų ir toliau skundžiasi nuolatiniais simptomais, kurie gali lemti lėtinę ligą;

| I. | kadangi šiuo metu nėra skiepų nuo Laimo ligos; |
| --- | --- |

I.

kadangi šiuo metu nėra skiepų nuo Laimo ligos;

| J. | kadangi sergamumas Laimo borelioze ES nežinomas dėl to, kad trūksta statistikos apie šią ligą, plačios vartojamų šio atvejo apibrėžčių įvairovės, taikomų laboratorinių metodų ir priežiūros sistemų; |
| --- | --- |

J.

kadangi sergamumas Laimo borelioze ES nežinomas dėl to, kad trūksta statistikos apie šią ligą, plačios vartojamų šio atvejo apibrėžčių įvairovės, taikomų laboratorinių metodų ir priežiūros sistemų;

| K. | kadangi ankstyvos ir vėlyvos Laimo ligos stadijos nėra skiriamos pagal TLK kodus; kadangi tam tikriems vėlyvos stadijos Laimo ligos simptomams atskiri TLK kodai nenumatyti; |
| --- | --- |

K.

kadangi ankstyvos ir vėlyvos Laimo ligos stadijos nėra skiriamos pagal TLK kodus; kadangi tam tikriems vėlyvos stadijos Laimo ligos simptomams atskiri TLK kodai nenumatyti;

| L. | kadangi Tarptautinės Laimo ligos ir su ja susijusių ligų draugijos (ILADS) ir Amerikos infekcinių ligų draugijos (IDSA) gydymo praktikos gairės skiriasi ir šių dviejų požiūrių į Laimo ligą skirtumai daro poveikį ir jos gydymo praktikai ES; |
| --- | --- |

L.

kadangi Tarptautinės Laimo ligos ir su ja susijusių ligų draugijos (ILADS) ir Amerikos infekcinių ligų draugijos (IDSA) gydymo praktikos gairės skiriasi ir šių dviejų požiūrių į Laimo ligą skirtumai daro poveikį ir jos gydymo praktikai ES;

| M. | kadangi trūksta išsamaus supratimo, kaip veikia Laimo ligos virtimo lėtine liga mechanizmas; |
| --- | --- |

M.

kadangi trūksta išsamaus supratimo, kaip veikia Laimo ligos virtimo lėtine liga mechanizmas;

| N. | kadangi su šia sveikatos problema susidūrę sveikatos priežiūros specialistai, taip pat pacientų asociacijos ir informatoriai jau beveik dešimtmetį kalba apie šios ligos pavojų; |
| --- | --- |

N.

kadangi su šia sveikatos problema susidūrę sveikatos priežiūros specialistai, taip pat pacientų asociacijos ir informatoriai jau beveik dešimtmetį kalba apie šios ligos pavojų;

| O. | kadangi, nors Laimo liga yra gerai žinoma medicinos mokslui, ji vis dar nepakankamai diagnozuojama, visų pirma dėl sunkumų nustatant simptomus ir atitinkamų diagnostinių testų trūkumo; |
| --- | --- |

O.

kadangi, nors Laimo liga yra gerai žinoma medicinos mokslui, ji vis dar nepakankamai diagnozuojama, visų pirma dėl sunkumų nustatant simptomus ir atitinkamų diagnostinių testų trūkumo;

| P. | kadangi Laimo ligos nustatymo tyrimai ne visada gali pateikti tikslių rezultatų, pavyzdžiui, tyrimas „Elisa“ vienu metu gali nustatyti tik vieną infekciją; |
| --- | --- |

P.

kadangi Laimo ligos nustatymo tyrimai ne visada gali pateikti tikslių rezultatų, pavyzdžiui, tyrimas „Elisa“ vienu metu gali nustatyti tik vieną infekciją;

| Q. | kadangi dėl profesijos daugeliui europiečių nuolat gresia pavojus užsikrėsti Laimo liga (ūkininkams, miškininkystės sektoriaus darbuotojams, lauko bandymus vykdantiems mokslininkams ir studentams, pvz., biologams, geologams, matininkams ar archeologams); |
| --- | --- |

Q.

kadangi dėl profesijos daugeliui europiečių nuolat gresia pavojus užsikrėsti Laimo liga (ūkininkams, miškininkystės sektoriaus darbuotojams, lauko bandymus vykdantiems mokslininkams ir studentams, pvz., biologams, geologams, matininkams ar archeologams);

| R. | kadangi medicinos specialistai dažnai vadovaujasi pasenusiomis rekomendacijomis dėl Laimo ligos ir nepakankamai atsižvelgia į naujausius mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

R.

kadangi medicinos specialistai dažnai vadovaujasi pasenusiomis rekomendacijomis dėl Laimo ligos ir nepakankamai atsižvelgia į naujausius mokslinius tyrimus;

| 1. | išreiškia susirūpinimą dėl nerimą keliančio Laimo ligos plitimo tarp Europos gyventojų, kadangi pagal gyventojų surašymo metodus nustatyta, kad nuo šios ligos kenčia apie 1 mln. piliečių; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad visose valstybėse narėse įvairiais laipsniais jaučiamas Laimo boreliozės suaktyvėjimas ir tai tampa visos Europos sveikatos problema; |
| --- | --- |

2.

| 3. | džiaugiasi iki šiol Sąjungos finansavimu, skirtu ankstyvojo Laimo boreliozės nustatymo ir būsimų gydymo metodų moksliniams tyrimams (iki 16 mln. EUR skirta projektams „ANTIDotE“, ID-LYME ir LYMEDIADEX); |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina skirti papildomų lėšų Laimo ligos diagnozavimo ir gydymo metodams tirti; tuo tikslu ragina stiprinti mokslinius tyrimus, tiek didinant jiems skiriamą finansavimą, tiek keičiantis epidemiologiniais duomenimis, įskaitant duomenis apie patogeninių ir nepatogeninių genotipų pasiskirstymą ir paplitimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina papildomai bendradarbiauti tarptautiniu mastu Laimo ligos mokslinių tyrimų srityje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją surinkti kuo daugiau informacijos apie valstybėse narėse taikomus ligos nustatymo ar gydymo metodus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina užtikrinti, kad visos valstybės narės, kuriose nustatyti boreliozės atvejai, privalėtų pranešti apie šią ligą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas valstybių narių bendradarbiavimui ir keitimuisi geriausia patirtimi Laimo ligos stebėsenos, diagnostikos ir gydymo srityje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina tai, kad tam tikros valstybės narės, remdamosi konkrečiu metodu, įtraukė Laimo ligą į savo priežiūros sistemą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją parengti vienodas stebėsenos programas ir kartu su valstybėmis narėmis sudaryti sąlygas diagnostikos tyrimų ir gydymo metodų standartizavimui; ragina Komisiją pripažinti Laimo ligą profesine žemės ūkio ir miškininkystės sektorių darbuotojų ir lauko bandymus vykdančių mokslininkų (pvz., biologų, geologų, matininkų ar archeologų) liga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina valstybes nares įdiegti individualios profilaktikos ir erkių populiacijos kontrolės priemones, siekiant užkirsti kelią boreliozei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina parengti įrodymais pagrįstas Laimo boreliozės klinikinės ir laboratorinės diagnostikos gaires; ragina užtikrinti, kad pagal TLK kodus būtų skiriamos ankstyvoji ir vėlyvoji Laimo ligos stadijos; be to, ragina nustatyti atskirus TLK kodus tam tikriems vėlyvos stadijos Laimo ligos simptomams; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prašo Komisijos paskelbti geriausia ES praktika pagrįstas bendrosios praktikos gydytojų mokymo gaires, kad būtų palengvinta Laimo ligos diagnostika ir patikros; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prašo valstybių narių išplėsti klinikines apžiūras, kad gydytojai galėtų diagnozuoti Laimo ligą, net jeigu serologiniai tyrimai yra neigiami, ir kad pacientams būtų padedama išsivaduoti iš gydymo aklavietės; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją įvertinti, kaip dažnai pasitaiko reiškinys, su kuriuo susiduria kai kurie pacientai, kai jie ilgą laiką negali surasti tinkamos ligos diagnozės ir gydymo, ypač kai jie ieško tinkamo gydymo kitose šalyse, ir kokių finansinių pasekmių tai turi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina planuoti ir kurti naujoviškus projektus, kurie gali padėti geriau rinkti duomenis ir efektyviau vykdyti švietimo ir informuotumo didinimo veiklą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina 2018 m. birželio 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2018/945 dėl užkrečiamų ligų ir susijusių specialių sveikatos problemų, kurioms turi būti taikoma epidemiologinė priežiūra, ir susijusių atvejų apibrėžčių (2), pagal kurias Laimo neuroboreliozė įtraukta į užkrečiamų ligų sąrašą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad įtraukus Laimo ligą į Europos epidemiologinės priežiūros tinklą pacientai galės pasinaudoti patikima ir struktūruota sveikatos sistema, nes, siekiant sustabdyti šios ligos plitimą tarp žmonių, reikalingas nuolatinis kompetentingų institucijų bendradarbiavimas, greitas ir patikimas Laimo boreliozės atvejų nustatymas Sąjungoje, tarpusavio pagalba analizuojant ir interpretuojant surinktus stebėsenos duomenis ir atitinkamų prietaisų naudojimas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina valstybes nares, kurios galės pasinaudoti Komisijos logistine parama, surengti informavimo ir informuotumo apie šią ligą didinimo kampanijas, skirtas gyventojams ir visiems suinteresuotiesiems subjektams, visų pirma nuo jos labiausiai nukentėjusiuose regionuose; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją parengti europinį kovos su Laimo liga planą, atsižvelgiant į šios tylios epidemijos rimtumą; ragina sukurti europinį Laimo ligos tinklą, kuris apimtų atitinkamus suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją ir valstybes nares paskelbti bendras prevencijos gaires, skirtas tiems, kuriems kyla didelė rizika susirgti Laimo liga, pavyzdžiui, dirbantiesiems lauke, ir standartizuotas diagnostikos ir gydymo gaires; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją atlikti prevencinius tikrinimus, skubiai gydyti ir stebėti Laimo ligos sukelto infekcinio susirgimo, nustatyto žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus darbuotojams ir duomenis vietoje renkantiems mokslininkams, eigą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  OL L 268, 1998 10 3, p. 1.

(2)  OL L 170, 2018 7 6, p. 1.

---

2018 m. lapkričio 29 d., ketvirtadienis

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/98 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/98

---

P8_TA(2018)0474

Leidimas tam tikrais atvejais naudoti natrio dichromatą

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 suteikiamas leidimas tam tikrais atvejais naudoti natrio dichromatą (Ilario Ormezano Sai S.R.L.), projekto (D058762/01 – 2018/2929(RSP))

(2020/C 363/14)

Europos Parlamentas,

| — | dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 suteikiamas leidimas tam tiktais atvejais naudoti natrio dichromatą (Ilario Ormezano Sai S.R.L.), projekto, |
| --- | --- |

—

dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 suteikiamas leidimas tam tiktais atvejais naudoti natrio dichromatą (Ilario Ormezano Sai S.R.L.), projekto,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (1) (toliau – REACH reglamentas), ypač į jo 64 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (1) (toliau – REACH reglamentas), ypač į jo 64 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Rizikos vertinimo komiteto (RVK) bei Socialinės ir ekonominės analizės komiteto (SEAC) (2) nuomones, pagal REACH reglamento 64 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rizikos vertinimo komiteto (RVK) bei Socialinės ir ekonominės analizės komiteto (SEAC) (2) nuomones, pagal REACH reglamento 64 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (3),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi natrio dichromatas yra įtrauktas į REACH reglamento XIV priedą dėl trijų jam būdingų savybių: kancerogeniškumo, mutageniškumo ir reprodukcinio toksiškumo (1B kategorija); kadangi natrio dichromatas 2008 m. buvo įtrauktas į REACH reglamento kandidatinį sąrašą (4) dėl to, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 (5) jis priskirtas prie kancerogeninių, mutageninių ir toksiškų reprodukcijai medžiagų (1B kategorija); |
| --- | --- |

A.

kadangi natrio dichromatas yra įtrauktas į REACH reglamento XIV priedą dėl trijų jam būdingų savybių: kancerogeniškumo, mutageniškumo ir reprodukcinio toksiškumo (1B kategorija); kadangi natrio dichromatas 2008 m. buvo įtrauktas į REACH reglamento kandidatinį sąrašą (4) dėl to, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 (5) jis priskirtas prie kancerogeninių, mutageninių ir toksiškų reprodukcijai medžiagų (1B kategorija);

| B. | kadangi molekulė, kuri sukelia natrio dichromato kancerogeniškumą, yra chromas (VI), kurio sudėtyje yra jonas, kuris išlaisvinamas, kai natrio dichromatas ištirpdomas ir suskaidomas; kadangi įkvepiamas chromas (VI) sukelia žmonių ir gyvūnų plaučių navikus, o į gyvūnų organizmą patekęs oraliniu būdu sukelia virškinamojo trakto navikus; |
| --- | --- |

B.

kadangi molekulė, kuri sukelia natrio dichromato kancerogeniškumą, yra chromas (VI), kurio sudėtyje yra jonas, kuris išlaisvinamas, kai natrio dichromatas ištirpdomas ir suskaidomas; kadangi įkvepiamas chromas (VI) sukelia žmonių ir gyvūnų plaučių navikus, o į gyvūnų organizmą patekęs oraliniu būdu sukelia virškinamojo trakto navikus;

| C. | kadangi jau 1997 m. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 793/93 (6) natrio dichromatas buvo nustatytas kaip prioritetinė medžiaga, kuri turi būti įvertinta pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 143/97 (7); kadangi 2008 m. Komisija pateikė rekomendaciją dėl natrio dichromato poveikio keliamos rizikos mažinimo (8); |
| --- | --- |

C.

kadangi jau 1997 m. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 793/93 (6) natrio dichromatas buvo nustatytas kaip prioritetinė medžiaga, kuri turi būti įvertinta pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 143/97 (7); kadangi 2008 m. Komisija pateikė rekomendaciją dėl natrio dichromato poveikio keliamos rizikos mažinimo (8);

| D. | kadangi įmonė Ilario Ormetizano Sai S.R.L (toliau – pareiškėjas) pateikė prašymą leisti naudoti natrio dichromatą vilnai dažyti; kadangi RAC ir SEAC nuomonėse paraiška apibūdinama kaip pirminės grandies paraiška; kadangi pareiškėjas yra natrio dichromato tiekėjas 11 tolesnių naudotojų, kurie gamina dažiklius arba patys yra dažytojai; |
| --- | --- |

D.

kadangi įmonė Ilario Ormetizano Sai S.R.L (toliau – pareiškėjas) pateikė prašymą leisti naudoti natrio dichromatą vilnai dažyti; kadangi RAC ir SEAC nuomonėse paraiška apibūdinama kaip pirminės grandies paraiška; kadangi pareiškėjas yra natrio dichromato tiekėjas 11 tolesnių naudotojų, kurie gamina dažiklius arba patys yra dažytojai;

| E. | kadangi REACH reglamento tikslas — užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, įskaitant cheminių medžiagų pavojaus vertinimo alternatyvių metodų skatinimą, taip pat laisvą cheminių medžiagų judėjimą vidaus rinkoje, tuo pačiu didinant konkurencingumą ir skatinant inovacijas; kadangi, kaip išaiškino Teisingumo Teismas, atsižvelgiant į Reglamento preambulės 16 konstatuojamąją dalį, pirminis REACH reglamento tikslas yra pirmasis iš šių trijų tikslų (9); |
| --- | --- |

E.

kadangi REACH reglamento tikslas — užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, įskaitant cheminių medžiagų pavojaus vertinimo alternatyvių metodų skatinimą, taip pat laisvą cheminių medžiagų judėjimą vidaus rinkoje, tuo pačiu didinant konkurencingumą ir skatinant inovacijas; kadangi, kaip išaiškino Teisingumo Teismas, atsižvelgiant į Reglamento preambulės 16 konstatuojamąją dalį, pirminis REACH reglamento tikslas yra pirmasis iš šių trijų tikslų (9);

| F. | kadangi REACH reglamente nenumatyta speciali leidimų sistema, taikoma vadinamosioms pirminės grandies paraiškoms; kadangi kiekvienas leidimo prašytojas, nepriklausomai nuo jo vaidmens ar lygio tiekimo grandinėje, turi pateikti informaciją, išvardytą REACH reglamento 62 straipsnyje; |
| --- | --- |

F.

kadangi REACH reglamente nenumatyta speciali leidimų sistema, taikoma vadinamosioms pirminės grandies paraiškoms; kadangi kiekvienas leidimo prašytojas, nepriklausomai nuo jo vaidmens ar lygio tiekimo grandinėje, turi pateikti informaciją, išvardytą REACH reglamento 62 straipsnyje;

| G. | kadangi RAC patvirtino, kad natrio dichromato kancerogeninių savybių išvestinės ribinės poveikio nesukeliančios vertės nustatyti neįmanoma, todėl REACH reglamento 60 straipsnio 3 dalies a punkto tikslais natrio dichromatas laikomas medžiaga, kurios kiekio riba nenustatyta; kadangi tai reiškia, jog negalima nustatyti šios medžiagos teorinio saugaus poveikio lygio ir to lygio naudoti kaip lyginamojo rodiklio vertinant, ar medžiagos naudojimo rizika yra tinkamai kontroliuojama; |
| --- | --- |

G.

kadangi RAC patvirtino, kad natrio dichromato kancerogeninių savybių išvestinės ribinės poveikio nesukeliančios vertės nustatyti neįmanoma, todėl REACH reglamento 60 straipsnio 3 dalies a punkto tikslais natrio dichromatas laikomas medžiaga, kurios kiekio riba nenustatyta; kadangi tai reiškia, jog negalima nustatyti šios medžiagos teorinio saugaus poveikio lygio ir to lygio naudoti kaip lyginamojo rodiklio vertinant, ar medžiagos naudojimo rizika yra tinkamai kontroliuojama;

| H. | kadangi REACH reglamento 70 konstatuojamoje dalyje nurodoma, kad „bet kokios kitos cheminės medžiagos, kuriai neįmanoma nustatyti saugios poveikio ribos, atžvilgiu visada turėtų būti imamasi priemonių, siekiant sumažinti, kiek tai techniškai ir praktiškai įmanoma, pavojų ir išsiskyrimus, kad iki minimumo būtų sumažinta neigiamo poveikio galimybė“; |
| --- | --- |

H.

kadangi REACH reglamento 70 konstatuojamoje dalyje nurodoma, kad „bet kokios kitos cheminės medžiagos, kuriai neįmanoma nustatyti saugios poveikio ribos, atžvilgiu visada turėtų būti imamasi priemonių, siekiant sumažinti, kiek tai techniškai ir praktiškai įmanoma, pavojų ir išsiskyrimus, kad iki minimumo būtų sumažinta neigiamo poveikio galimybė“;

| I. | kadangi RAC padarė išvadą, kad paraiškoje apibūdintos veiklos sąlygos ir rizikos valdymo priemonės nebuvo tinkamos ir veiksmingos rizikai mažinti (10); |
| --- | --- |

I.

kadangi RAC padarė išvadą, kad paraiškoje apibūdintos veiklos sąlygos ir rizikos valdymo priemonės nebuvo tinkamos ir veiksmingos rizikai mažinti (10);

| J. | kadangi REACH reglamento 55 straipsnyje nustatyta, kad labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų pakeitimas saugesnėmis alternatyviomis medžiagomis ar technologijomis yra pagrindinis skyriaus dėl autorizacijos tikslas; |
| --- | --- |

J.

kadangi REACH reglamento 55 straipsnyje nustatyta, kad labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų pakeitimas saugesnėmis alternatyviomis medžiagomis ar technologijomis yra pagrindinis skyriaus dėl autorizacijos tikslas;

| K. | kadangi REACH reglamento 64 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad SEAC turi įgaliojimus įvertinti su paraiškoje apibūdintu (-ais) cheminės medžiagos naudojimo būdu (-ais) susijusių alternatyvų naudojimo galimybes, jų tinkamumą ir techninį įgyvendinamumą ir bet kokį trečiosios šalies įnašą pagal to straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

K.

kadangi REACH reglamento 64 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad SEAC turi įgaliojimus įvertinti su paraiškoje apibūdintu (-ais) cheminės medžiagos naudojimo būdu (-ais) susijusių alternatyvų naudojimo galimybes, jų tinkamumą ir techninį įgyvendinamumą ir bet kokį trečiosios šalies įnašą pagal to straipsnio 2 dalį;

| L. | kadangi REACH reglamento 62 straipsnio 4 dalies e punkte reikalaujama, kad pareiškėjas pateiktų „alternatyvų analizę atsižvelgiant į jų riziką ir techninį bei ekonominį pakeitimo įgyvendinamumą“; |
| --- | --- |

L.

kadangi REACH reglamento 62 straipsnio 4 dalies e punkte reikalaujama, kad pareiškėjas pateiktų „alternatyvų analizę atsižvelgiant į jų riziką ir techninį bei ekonominį pakeitimo įgyvendinamumą“;

| M. | kadangi REACH reglamento 60 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad leidimas naudoti medžiagą, kurios rizika nėra tinkamai kontroliuojama, gali būti suteiktas tik tuo atveju, jei nėra tinkamų alternatyvių medžiagų ar technologijų; |
| --- | --- |

M.

kadangi REACH reglamento 60 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad leidimas naudoti medžiagą, kurios rizika nėra tinkamai kontroliuojama, gali būti suteiktas tik tuo atveju, jei nėra tinkamų alternatyvių medžiagų ar technologijų;

| N. | kadangi SEAC (Socialinės ir ekonominės analizės komitetas) atkreipė dėmesį į daugelį paraiškos gauti leidimą trūkumų, susijusių su alternatyvų analize; kadangi, pasak SEAC, pareiškėjas neatsižvelgė į pagrindinius klausimus tiek, kiek tai „trukdo Komitetui įvertinti technines galimybes“ ir kai kuriuos aspektus, kurie yra svarbūs, nes alternatyvų ekonominį pagrįstumą pareiškėjas tik trumpai aptarė (11); |
| --- | --- |

N.

kadangi SEAC (Socialinės ir ekonominės analizės komitetas) atkreipė dėmesį į daugelį paraiškos gauti leidimą trūkumų, susijusių su alternatyvų analize; kadangi, pasak SEAC, pareiškėjas neatsižvelgė į pagrindinius klausimus tiek, kiek tai „trukdo Komitetui įvertinti technines galimybes“ ir kai kuriuos aspektus, kurie yra svarbūs, nes alternatyvų ekonominį pagrįstumą pareiškėjas tik trumpai aptarė (11);

| O. | kadangi pagrindinis argumentas, kuriuo rėmėsi pareiškėjas, darydamas išvadą, kad nėra tinkamų alternatyvų, buvo tai, kad pirkėjai (t. y. drabužių gamintojai ir (arba) mažmenininkai) negalėtų priimti tekstilės spalvos kokybės dažant alternatyviomis medžiagomis; |
| --- | --- |

O.

kadangi pagrindinis argumentas, kuriuo rėmėsi pareiškėjas, darydamas išvadą, kad nėra tinkamų alternatyvų, buvo tai, kad pirkėjai (t. y. drabužių gamintojai ir (arba) mažmenininkai) negalėtų priimti tekstilės spalvos kokybės dažant alternatyviomis medžiagomis;

| P. | tačiau, kadangi tariami klientų reikalavimai nebuvo pagrįsti jokiais įrodymais ir neaišku, ar nuoroda „pirmenybė teikiama klientams“ buvo pateikta žinant apie visapusišką natrio dichromato keliamą riziką (12); |
| --- | --- |

P.

tačiau, kadangi tariami klientų reikalavimai nebuvo pagrįsti jokiais įrodymais ir neaišku, ar nuoroda „pirmenybė teikiama klientams“ buvo pateikta žinant apie visapusišką natrio dichromato keliamą riziką (12);

| Q. | kadangi SEAC taip pat pastebėjo, kad, nepaisant tolesnių tyrimų su pareiškėju, SEAC pažymėjo, kad „ar alternatyvus produktas galiausiai bus priimtinas vartojimo grandies vartotojams, vis dar yra subjektyvu ir neapibrėžta“ (13), o SEAC savo išvadose pažymėjo, kad: „po to, kai pareiškėjas pateikė paaiškinimą, komitetui vis dar kyla tam tikrų abejonių dėl analizės“; |
| --- | --- |

Q.

kadangi SEAC taip pat pastebėjo, kad, nepaisant tolesnių tyrimų su pareiškėju, SEAC pažymėjo, kad „ar alternatyvus produktas galiausiai bus priimtinas vartojimo grandies vartotojams, vis dar yra subjektyvu ir neapibrėžta“ (13), o SEAC savo išvadose pažymėjo, kad: „po to, kai pareiškėjas pateikė paaiškinimą, komitetui vis dar kyla tam tikrų abejonių dėl analizės“;

| R. | kadangi, nepaisant šių trūkumų ir neaiškumų, susijusių su prašymu, SEAC vis tiek padarė išvadą, kad nėra tinkamų alternatyvų, paprasčiausiai padarydama bendro pobūdžio pareiškimą, kad šie neaiškumai „yra būdingi tokio pobūdžio naudojimui (diskusijos apie produktų kokybę gali apimti mados tendencijų ir vartotojų estetinių skonių subjektyvumą)“ (14); |
| --- | --- |

R.

kadangi, nepaisant šių trūkumų ir neaiškumų, susijusių su prašymu, SEAC vis tiek padarė išvadą, kad nėra tinkamų alternatyvų, paprasčiausiai padarydama bendro pobūdžio pareiškimą, kad šie neaiškumai „yra būdingi tokio pobūdžio naudojimui (diskusijos apie produktų kokybę gali apimti mados tendencijų ir vartotojų estetinių skonių subjektyvumą)“ (14);

| S. | kadangi, atsižvelgiant į šį kontekstą, SEAC nuomonė rodo, kad pareiškėjas nepateikė išsamios rinkoje esančių alternatyvų analizės, kad būtų galima pakeisti natrio dichromato naudojimą tais tikslais, dėl kurių buvo pateikta paraiška ir nepateikė tinkamų išvadų; |
| --- | --- |

S.

kadangi, atsižvelgiant į šį kontekstą, SEAC nuomonė rodo, kad pareiškėjas nepateikė išsamios rinkoje esančių alternatyvų analizės, kad būtų galima pakeisti natrio dichromato naudojimą tais tikslais, dėl kurių buvo pateikta paraiška ir nepateikė tinkamų išvadų;

| T. | kadangi toks rezultatas nesuderinamas su tuo, kad jau daugelį metų yra žinoma apie alternatyvas (15), o pirmaujantys mados prekės ženklai prisideda prie nulinio pavojingų chemikalų išmetimo (angl. ZDHC) programos veiksmų plano, kuriuo neleidžiama tekstilės gamyboje naudoti chromo (VI) (16) ir kadangi atskiros tekstilės bendrovės turi aiškią politiką, pagal kurią draudžiama naudoti chromą (VI) (pvz., H & M) (17), įskaitant bendroves aukščiausios klasės mados rinkose (Armani (18) ir Lanficio Ermenegilido Zegna (19)); |
| --- | --- |

T.

kadangi toks rezultatas nesuderinamas su tuo, kad jau daugelį metų yra žinoma apie alternatyvas (15), o pirmaujantys mados prekės ženklai prisideda prie nulinio pavojingų chemikalų išmetimo (angl. ZDHC) programos veiksmų plano, kuriuo neleidžiama tekstilės gamyboje naudoti chromo (VI) (16) ir kadangi atskiros tekstilės bendrovės turi aiškią politiką, pagal kurią draudžiama naudoti chromą (VI) (pvz., H & M) (17), įskaitant bendroves aukščiausios klasės mados rinkose (Armani (18) ir Lanficio Ermenegilido Zegna (19));

| U. | kadangi įmonės „Gruppo Colle“ ir „Ormezzano“ buvo vienintelės pareiškėjos pagal REACH reglamentą gauti leidimą naudoti chromo turinčius dažiklius; |
| --- | --- |

U.

kadangi įmonės „Gruppo Colle“ ir „Ormezzano“ buvo vienintelės pareiškėjos pagal REACH reglamentą gauti leidimą naudoti chromo turinčius dažiklius;

| V. | kadangi pagal REACH reglamentą pareiga įrodyti tenka pareiškėjui, siekiančiam įrodyti, kad įvykdytos leidimo suteikimo sąlygos; kadangi SEAC turi pareigą teikti „mokslines konsultacijas, pagrįstas kompetencijos, skaidrumo ir nepriklausomumo principais“, kurios „yra svarbi procesinė garantija, kuria siekiama užtikrinti patvirtintų priemonių mokslinį objektyvumą ir užkirsti kelią savavališkoms priemonėms“ (20); |
| --- | --- |

V.

kadangi pagal REACH reglamentą pareiga įrodyti tenka pareiškėjui, siekiančiam įrodyti, kad įvykdytos leidimo suteikimo sąlygos; kadangi SEAC turi pareigą teikti „mokslines konsultacijas, pagrįstas kompetencijos, skaidrumo ir nepriklausomumo principais“, kurios „yra svarbi procesinė garantija, kuria siekiama užtikrinti patvirtintų priemonių mokslinį objektyvumą ir užkirsti kelią savavališkoms priemonėms“ (20);

| W. | kadangi neaišku, kodėl, nepaisant nustatytų alternatyvų analizės trūkumų ar nepakankamumų, SEAC padarė išvadą, kad buvo pakankamai informacijos, kad būtų galima padaryti išvadą dėl alternatyvų tinkamumo; kadangi taip pat neaišku, kodėl teiginiai apie subjektyvius prioritetus nebuvo atmesti, nors nėra išsamių objektyvių ir patikrinamų įrodymų, ir kodėl šie teiginiai nebuvo įvertinti pagal geriausią rinkos praktiką; |
| --- | --- |

W.

kadangi neaišku, kodėl, nepaisant nustatytų alternatyvų analizės trūkumų ar nepakankamumų, SEAC padarė išvadą, kad buvo pakankamai informacijos, kad būtų galima padaryti išvadą dėl alternatyvų tinkamumo; kadangi taip pat neaišku, kodėl teiginiai apie subjektyvius prioritetus nebuvo atmesti, nors nėra išsamių objektyvių ir patikrinamų įrodymų, ir kodėl šie teiginiai nebuvo įvertinti pagal geriausią rinkos praktiką;

| X. | kadangi yra nepriimtina toleruotina daugybę galimų nevaisingumo, vėžio ir mutageninio poveikio atvejų, nepaisant to, kad esama alternatyvų natrio chromatui, remiantis prielaida, kad dėl subjektyvaus savo vertinimo, rūbų gamintojai nepriims alternatyvių sprendimų; |
| --- | --- |

X.

kadangi yra nepriimtina toleruotina daugybę galimų nevaisingumo, vėžio ir mutageninio poveikio atvejų, nepaisant to, kad esama alternatyvų natrio chromatui, remiantis prielaida, kad dėl subjektyvaus savo vertinimo, rūbų gamintojai nepriims alternatyvių sprendimų;

| Y. | kadangi toks alternatyvų sąvokos aiškinimas ir pareiškėjo reikalaujamų įrodymų lygis neatitinka nei tikslo pakeisti labai didelį susirūpinimą keliančias medžiagas alternatyvomis, nei pagrindinio REACH reglamento tikslo užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį; |
| --- | --- |

Y.

kadangi toks alternatyvų sąvokos aiškinimas ir pareiškėjo reikalaujamų įrodymų lygis neatitinka nei tikslo pakeisti labai didelį susirūpinimą keliančias medžiagas alternatyvomis, nei pagrindinio REACH reglamento tikslo užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį;

| Z. | kadangi Komisija žino, kad yra tinkamų alternatyvų, visų pirma remiantis informacijos, kuri buvo pateikta per viešas konsultacijas ir per trišalį dialogą (21) , kurį Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) surengė dėl įmonės „Gruppo Colle“ atvejo (22); |
| --- | --- |

Z.

kadangi Komisija žino, kad yra tinkamų alternatyvų, visų pirma remiantis informacijos, kuri buvo pateikta per viešas konsultacijas ir per trišalį dialogą (21) , kurį Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) surengė dėl įmonės „Gruppo Colle“ atvejo (22);

| AA. | kadangi Komisija neturi ignoruoti ypač svarbios informacijos, iš kurios matyti, kad esama tinkamų alternatyvų šiuo identišku atveju; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Komisija neturi ignoruoti ypač svarbios informacijos, iš kurios matyti, kad esama tinkamų alternatyvų šiuo identišku atveju;

| AB. | kadangi REACH reglamento 61 straipsnio 2 dalies b punktu Komisijai suteikiami įgaliojimai bet kuriuo metu peržiūrėti leidimą, jei „gaunama naujos informacijos apie galimus pakaitalus“; |
| --- | --- |

AB.

kadangi REACH reglamento 61 straipsnio 2 dalies b punktu Komisijai suteikiami įgaliojimai bet kuriuo metu peržiūrėti leidimą, jei „gaunama naujos informacijos apie galimus pakaitalus“;

| AC. | kadangi išduodant leidimą naudoti neslenkstinės koncentracijos medžiagą paraiškoms, kurių atveju yra aiškiai žinomos turimos alternatyvos, neatitinka sąlygų, nustatytų REACH reglamento nuostatose ir būtų nepagrįstai skatinami atsiliekantys subjektai bei sukuriamas pavojingas precedentas būsimiems sprendimams dėl leidimų pagal REACH reglamentą; |
| --- | --- |

AC.

kadangi išduodant leidimą naudoti neslenkstinės koncentracijos medžiagą paraiškoms, kurių atveju yra aiškiai žinomos turimos alternatyvos, neatitinka sąlygų, nustatytų REACH reglamento nuostatose ir būtų nepagrįstai skatinami atsiliekantys subjektai bei sukuriamas pavojingas precedentas būsimiems sprendimams dėl leidimų pagal REACH reglamentą;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1907/2006 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus, nesilaikant šiame reglamente numatytų leidimų suteikimo sąlygų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atšaukti savo įgyvendinimo sprendimo projektą ir pateikti naują projektą, kuriuo būtų atmetamas prašymas išduoti leidimą naudoti natrio dichromatą (Ilario Ormetizzano Sai S.R.L.); |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

(2)  Nuomonė „Natrio dichromato naudojimas kaip kandiko vilnos sruogų ir (arba) verpalų dažymui tamsiomis spalvomis pramoninėmis sąlygomis“ (EB Nr. 234-190-3); Nuomonė „Natrio dichromato perpakavimas tiekti kaip kandikui vilnos sruogų ir (arba) verpalų dažymui tamsiomis spalvomis pramoninėmis sąlygomis“ (EB Nr. 234-190-3).

(3)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(4)  Europos cheminių medžiagų agentūra, 2008 m. spalio 28 d. Vykdomojo direktoriaus sprendimas dėl labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų įtraukimo į kandidatinį autorizacijos sąrašą.

(5)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

(6)  1993 m. kovo 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 793/93 dėl esančių medžiagų rizikos įvertinimo ir kontrolės (OL L 84, 1993 4 5, p. 1).

(7)  1997 m. sausio 27 d. Komisijos Reglamentas (EB) Nr. 143/97 dėl prioritetinių medžiagų trečiojo sąrašo, numatyto Tarybos reglamente (EEB) Nr. 793/93 (OL L 25, 1997 1 28, p. 13).

(8)  2008 m. gegužės 30 d. Komisijos rekomendacija dėl natrio chromato, natrio dichromato ir 2,2′,6,6′-tetrabrom- 4,4′-izopropilidendifenolio (tetrabrombisfenolio A) keliamos rizikos mažinimo priemonių (OL L 158, 2008 6 18, p. 62).

(9)  Sprendimas byloje C-558/07 S.P.C.M. SA ir kt. prieš Secretary of State for the Environment, Food and Rural Affairs, ECLI:EU:C:2009:430, 45 punktas.

(10)  Nuomonė „Natrio dichromato naudojimas kaip kandiko vilnos sruogų ir (arba) verpalų dažymui tamsiomis spalvomis pramoninėmis sąlygomis“ (EB Nr. 234-190-3), p. 19, 6 klausimas.

(11)  Nuomonė „Natrio dichromato naudojimas kaip kandiko vilnos sruogų ir (arba) verpalų dažymui tamsiomis spalvomis pramoninėmis sąlygomis“ (EB Nr. 234-190-3), p. 24-25.

(12)  Pareiškėjo atliktą alternatyvos analizę galima rasti: https://echa.europa.eu/documents/10162/88b2f393-17cf-465e-95eb-ba07282ba400

(13)  Nuomonė „Natrio dichromato naudojimas kaip kandiko vilnos sruogų ir (arba) verpalų dažymui tamsiomis spalvomis pramoninėmis sąlygomis“ (EB Nr. 234-190-3), p. 24.

(14)  Nuomonė „Natrio dichromato naudojimas kaip kandiko vilnos sruogų ir (arba) verpalų dažymui tamsiomis spalvomis pramoninėmis sąlygomis“ (EB Nr. 234-190-3), p. 26.

(15)  Žr. https://marketplace.chemsec.org/Alternative/LANASOL-CE-pioneering-replacement-of-chrome-dyes-since-20-years-44

(16)  Žr. https://www.roadmaptozero.com/mrsl_online/

(17)  Žr. H&M įmonių grupės cheminių medžiagų apribojimai. 2018 m. gamyboje draudžiamų medžiagų sąrašas.

(18)  Žr. Bendrovės „Armani“ naudojamų medžiagų apribojimai. Sąrašas Nr. 9 – veiksmingas nuo sezono SS 18 pradžios.

(19)  Žr. bendrovės „Hunstman“ pranešimą „Rizikas paversti galimybėmis. Kaip tvariai dažyti vilną“‘ (p. 18).

(20)  2002 m. rugsėjo 11 d. Pirmosios instancijos teismo (trečioji kolegija) byla Pfizer Animal Health SA prieš Europos Tarybą, T-13/99, ECLI:EU:T:2002:209.

(21)  Kaip paaiškinta RVK ir SEAC nuomonėje dėl „Gruppo Colle“: Natrio dichromato kaip kandiko naudojimas vilnos dažymui (EB Nr. 234-190-3) (p. 21 nuoroda į dvi alternatyvas – Lanazolį ir Relaną).

(22)  ECHA priėmė nuomones ir ankstesnes konsultacijas dėl paraiškų autorizacijai gauti grupės – Gruppo Colle.S.r.l. – Natrio dichromato kaip kandiko naudojimas vilnos dažymui (EB Nr. 234-190-3).

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/102

---

P8_TA(2018)0475

„Cum-ex“ skandalas: finansinis nusikalstamumas ir dabartinės teisinės sistemos spragos

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija „Cum-ex“ skandalas: finansinis nusikalstamumas ir dabartinės teisinės sistemos spragos“ (2018/2900(RSP))

(2020/C 363/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 18 d. Vokietijos ne pelno žiniasklaidos organizacijos CORRECTIV vadovaujamos tiriamosios žurnalistikos konsorciumo atskleistus faktus apie „cum-ex“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 18 d. Vokietijos ne pelno žiniasklaidos organizacijos CORRECTIV vadovaujamos tiriamosios žurnalistikos konsorciumo atskleistus faktus apie „cum-ex“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (1) (ESMA reglamentą), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (1) (ESMA reglamentą),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (2) (EBI reglamentą), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (2) (EBI reglamentą),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 9 d. Tarybos direktyvą 2014/107/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos, susijusios su privalomais automatiniais apmokestinimo srities informacijos mainais (toliau – DAB2) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 9 d. Tarybos direktyvą 2014/107/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos, susijusios su privalomais automatiniais apmokestinimo srities informacijos mainais (toliau – DAB2) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 25 d. Tarybos direktyvą (ES) 2018/822, kuria dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainų iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES (toliau – DAB6) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 25 d. Tarybos direktyvą (ES) 2018/822, kuria dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainų iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES (toliau – DAB6) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio mėn. ataskaitą, kurią pateikė Vokietijos Bundestago Ketvirtasis tyrimo komitetas, tyręs minėtą skandalą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio mėn. ataskaitą, kurią pateikė Vokietijos Bundestago Ketvirtasis tyrimo komitetas, tyręs minėtą skandalą (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją (6) ir 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją (7) dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją (6) ir 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją (7) dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 13 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijai dėl pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo tyrimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 13 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijai dėl pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo tyrimo (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. sprendimą dėl Specialiojo komiteto finansinių nusikaltimų, mokesčių vengimo ir slėpimo klausimais (TAX3) sudarymo ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės nustatymo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. sprendimą dėl Specialiojo komiteto finansinių nusikaltimų, mokesčių vengimo ir slėpimo klausimais (TAX3) sudarymo ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės nustatymo (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 23 d. plenariniame posėdyje vykusias diskusijas dėl „cum-ex“ skandalo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 23 d. plenariniame posėdyje vykusias diskusijas dėl „cum-ex“ skandalo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 26 d. bendrą ECON ir TAX3 komitetų posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 26 d. bendrą ECON ir TAX3 komitetų posėdį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi „cum-ex“ ir „cum-cum“, dividendų spekuliacinės prekybos schemos, reiškia tokią prekybą akcijomis, kuria siekiama nuslėpti tikrojo akcijų savininko tapatybę ir suteikiamos galimybės abiem arba kelioms sandorio šalims reikalauti išskaičiuojamųjų mokesčių grąžinimo, taikomo kapitalo prieaugio mokesčiui, kuris buvo sumokėtas tik vieną kartą; |
| --- | --- |

A.

kadangi „cum-ex“ ir „cum-cum“, dividendų spekuliacinės prekybos schemos, reiškia tokią prekybą akcijomis, kuria siekiama nuslėpti tikrojo akcijų savininko tapatybę ir suteikiamos galimybės abiem arba kelioms sandorio šalims reikalauti išskaičiuojamųjų mokesčių grąžinimo, taikomo kapitalo prieaugio mokesčiui, kuris buvo sumokėtas tik vieną kartą;

| B. | kadangi „cum-ex“ skandalas visuomenei buvo atskleistas 19 Europos naujienų žiniasklaidos priemonių grupei atlikus bendrą tyrimą, kuriame dalyvavo 38 žurnalistai iš 12 šalių; |
| --- | --- |

B.

kadangi „cum-ex“ skandalas visuomenei buvo atskleistas 19 Europos naujienų žiniasklaidos priemonių grupei atlikus bendrą tyrimą, kuriame dalyvavo 38 žurnalistai iš 12 šalių;

| C. | kadangi pranešama, kad 11 valstybių narių dėl „cum-ex“ ir „cum-cum“ schemų prarado iki 55,2 mlrd. EUR mokestinių pajamų; |
| --- | --- |

C.

kadangi pranešama, kad 11 valstybių narių dėl „cum-ex“ ir „cum-cum“ schemų prarado iki 55,2 mlrd. EUR mokestinių pajamų;

| D. | kadangi vis dėlto sunku apskaičiuoti didžiausią patirtos žalos sumą, nes daug veiksmų pradėta įgyvendinti XX amžiaus paskutinio dešimtmečio pabaigoje ir jau seniai taikoma senatis; |
| --- | --- |

D.

kadangi vis dėlto sunku apskaičiuoti didžiausią patirtos žalos sumą, nes daug veiksmų pradėta įgyvendinti XX amžiaus paskutinio dešimtmečio pabaigoje ir jau seniai taikoma senatis;

| E. | kadangi Europos žurnalistų konsorciumo tyrime nurodoma, kad Vokietija, Danija, Ispanija, Italija ir Prancūzija, kaip įtariama, yra pagrindinės „cum-ex“ sandorių praktikos tikslinės rinkos, o taip pat Norvegija, Suomija, Lenkija, Danija, Nyderlandai, Austrija ir Čekija, ir kadangi ši praktika galimai apima nežinomą ES valstybių narių skaičių, o taip pat ir Europos laisvosios prekybos asociacijos šalis (pvz., Šveicariją); |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos žurnalistų konsorciumo tyrime nurodoma, kad Vokietija, Danija, Ispanija, Italija ir Prancūzija, kaip įtariama, yra pagrindinės „cum-ex“ sandorių praktikos tikslinės rinkos, o taip pat Norvegija, Suomija, Lenkija, Danija, Nyderlandai, Austrija ir Čekija, ir kadangi ši praktika galimai apima nežinomą ES valstybių narių skaičių, o taip pat ir Europos laisvosios prekybos asociacijos šalis (pvz., Šveicariją);

| F. | kadangi šiuo metu atliekami tyrimai ES valstybėse narėse, kuriose buvo daugiausiai vykdyta ši praktika; |
| --- | --- |

F.

kadangi šiuo metu atliekami tyrimai ES valstybėse narėse, kuriose buvo daugiausiai vykdyta ši praktika;

| G. | kadangi „cum-ex“ ir „cum-cum“ schemos turi kai kurių mokestinio sukčiavimo požymių ir būtina įvertinti, ar tokiais atvejais buvo pažeisti nacionalinės ar ES teisės aktai; |
| --- | --- |

G.

kadangi „cum-ex“ ir „cum-cum“ schemos turi kai kurių mokestinio sukčiavimo požymių ir būtina įvertinti, ar tokiais atvejais buvo pažeisti nacionalinės ar ES teisės aktai;

| H. | kadangi pranešama, kad šią nusikalstamą veiklą vykdė ES valstybių narių finansų įstaigos, tarp jų keli dideli žinomi komerciniai bankai; |
| --- | --- |

H.

kadangi pranešama, kad šią nusikalstamą veiklą vykdė ES valstybių narių finansų įstaigos, tarp jų keli dideli žinomi komerciniai bankai;

| I. | kadangi kai kuriais atvejais atitinkamos institucijos neatliko išsamių tyrimų, susijusių su informacija apie „cum-ex“ skandalą, kuria pasidalino kitos valstybės narės; |
| --- | --- |

I.

kadangi kai kuriais atvejais atitinkamos institucijos neatliko išsamių tyrimų, susijusių su informacija apie „cum-ex“ skandalą, kuria pasidalino kitos valstybės narės;

| J. | kadangi tai, kad užsienio investuotojai turi teisę reikalauti grąžinti išskaičiuojamuosius mokesčius už dividendus, yra esminis atskleistų faktų aspektas; |
| --- | --- |

J.

kadangi tai, kad užsienio investuotojai turi teisę reikalauti grąžinti išskaičiuojamuosius mokesčius už dividendus, yra esminis atskleistų faktų aspektas;

| K. | kadangi nuo 2017 m. rugsėjo mėn. pagal antrąją direktyvą dėl administracinio bendradarbiavimo (DAB2) ES valstybės narės privalo gauti informaciją iš savo finansų įstaigų ir kasmet keistis ja su mokesčių mokėtojų gyvenamosios vietos valstybe nare; |
| --- | --- |

K.

kadangi nuo 2017 m. rugsėjo mėn. pagal antrąją direktyvą dėl administracinio bendradarbiavimo (DAB2) ES valstybės narės privalo gauti informaciją iš savo finansų įstaigų ir kasmet keistis ja su mokesčių mokėtojų gyvenamosios vietos valstybe nare;

| L. | kadangi pagal šeštąją direktyvą dėl administracinio bendradarbiavimo (DAB6) bet kuris asmuo, kuris rengia praneštiną tarpvalstybinį susitarimą, atitinkantį iš anksto nustatytus požymius, siūlo jį rinkoje, organizuoja jo įgyvendinimą, pateikia jį įgyvendinti arba jį administruoja, privalo pranešti apie tuos susitarimus nacionalinėms mokesčių institucijoms; |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal šeštąją direktyvą dėl administracinio bendradarbiavimo (DAB6) bet kuris asmuo, kuris rengia praneštiną tarpvalstybinį susitarimą, atitinkantį iš anksto nustatytus požymius, siūlo jį rinkoje, organizuoja jo įgyvendinimą, pateikia jį įgyvendinti arba jį administruoja, privalo pranešti apie tuos susitarimus nacionalinėms mokesčių institucijoms;

| M. | kadangi Specialiojo komiteto finansinių nusikaltimų, mokesčių vengimo ir slėpimo klausimais (TAX3) įgaliojimai aiškiai apima visus atitinkamus įvykius, kurie priklauso šio komiteto kompetencijos sričiai ir kurie įvyksta per jo kadenciją; |
| --- | --- |

M.

kadangi Specialiojo komiteto finansinių nusikaltimų, mokesčių vengimo ir slėpimo klausimais (TAX3) įgaliojimai aiškiai apima visus atitinkamus įvykius, kurie priklauso šio komiteto kompetencijos sričiai ir kurie įvyksta per jo kadenciją;

| N. | kadangi per pastaruosius 25-erius metus pasitvirtino pranešėjų vaidmens svarba atskleidžiant visuomenės intereso požiūriu itin svarbią neskelbtiną informaciją – taip buvo ir atskleidžiant informaciją apie „cum-ex“ (11); |
| --- | --- |

N.

kadangi per pastaruosius 25-erius metus pasitvirtino pranešėjų vaidmens svarba atskleidžiant visuomenės intereso požiūriu itin svarbią neskelbtiną informaciją – taip buvo ir atskleidžiant informaciją apie „cum-ex“ (11);

| 1. | griežtai smerkia atskleistus mokestinio sukčiavimo ir mokesčių slėpimo atvejus, dėl kurių, kaip viešai pranešama, valstybės narės prarado mokestines pajamas, kurios, kai kurių žiniasklaidos priemonių vertinimu, siekia net 55,2 mlrd. EUR – tai smūgis Europos Sąjungos socialinei rinkos ekonomikai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad pagal ES kovos su pinigų plovimu direktyvą (12), mokestiniai nusikaltimai, susiję su tiesioginiais ir netiesioginiais mokesčiais, įtraukiami į plačią nusikalstamos veiklos apibrėžtį ir laikomi pirminiais nusikaltimais, susijusiais su pinigų plovimu; primena, kad tiek kredito, tiek finansų įstaigos, taip pat mokesčių konsultantai, apskaitininkai ir teisininkai pagal Kovos su pinigų plovimu direktyvą laikomi įpareigotaisiais subjektais, todėl jie privalo vykdyti keletą pareigų, kad užkirstų kelią pinigų plovimo veiklai, ją nustatytų ir apie ją praneštų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad dėl „cum-ex“ skandalo susvyravo piliečių pasitikėjimas mokesčių sistemomis, ir pabrėžia, kad labai svarbu atkurti visuomenės pasitikėjimą ir užtikrinti, kad atvejai, kai buvo padaryta bet kokia žala, nepasikartotų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja dėl to, kad už mokesčius atsakingas Komisijos narys nepripažįsta būtinybės išplėsti esamą keitimosi informacija sistemą ir pradėti ją taikyti ir nacionalinėms mokesčių institucijoms; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prašo Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos ir Europos bankininkystės institucijos atlikti tyrimą dėl dividendų arbitražo prekybos schemų, pavyzdžiui, „cum-ex“ ir „cum-cum“, taip siekiant įvertinti galimą grėsmę finansų rinkų vientisumui ir nacionaliniams biudžetams; išsiaiškinti šių schemų dalyvių ypatumus ir paplitimo mastą, įvertinti, ar šiais atvejais buvo pažeista nacionalinė ar Sąjungos teisė, įvertinti veiksmus, kurių ėmėsi finansų priežiūros institucijos valstybėse narėse, taip pat pateikti deramas rekomendacijas dėl atitinkamų kompetentingų institucijų reformos ir jų veiksmų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad atskleisti faktai, apie kuriuos pranešama, nedaro poveikio Sąjungos finansų sistemos stabilumui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rekomenduoja atliekant tyrimą nustatyti, kas padaryta ne taip valstybių narių finansų priežiūros institucijoms, vertybinių popierių biržoms ir mokesčių administracijoms atliekant koordinavimo ir priežiūros užduotis, nes taip buvo sudarytos sąlygos šioms mokesčių vagystėms tęstis daugelį metų, nepaisant to, kad jos buvo nustatytos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina nacionalinėms ir Europos priežiūros institucijoms suteikti įgaliojimus nagrinėti mokesčių vengimo praktiką, nes ji gali kelti riziką finansiniam stabilumui ir vidaus rinkos vientisumui; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad šie nauji atskleisti faktai rodo galimus nacionalinių mokesčių teisės aktų trūkumus ir valstybių narių valdžios institucijų keitimosi informacija ir bendradarbiavimo dabartinių sistemų trūkumus; ragina valstybes nares veiksmingai dalytis privaloma apmokestinimo srities informacija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina stiprinti keitimąsi informacija mokesčių administravimo institucijų lygmeniu, siekiant užkirsti kelią tam tikrose valstybėse narėse pastebėtoms mokesčių konfidencialumo problemoms; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primygtinai ragina visų valstybių narių mokesčių institucijas paskirti bendrus informacijos centrus (SPOC) pagal EBPO Jungtinės tarptautinės dalijimosi žiniomis ir bendradarbiavimo darbo grupės pavyzdį ir ragina Komisiją užtikrinti ir palengvinti jų bendradarbiavimą, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės greitai ir veiksmingai keistųsi informacija apie tarpvalstybinio pobūdžio atvejus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | taip pat ragina nacionalines kompetentingas institucijas prireikus pradėti baudžiamuosius tyrimus, naudoti teisėtas priemones įtartinam turtui įšaldyti, pradėti valdančiųjų tarybų, kurios gali būti įsivėlusios į šį skandalą apklausas, ir skirti atitinkamas bei atgrasančias sankcijas susijusioms šalims; laikosi nuomonės, kad tiek nusikaltimų vykdytojai, tiek sąlygų nusikaltimams sudarytojai – įskaitant ne tik mokesčių konsultantus, bet ir teisininkus, apskaitininkus ir bankus, turėtų būti nedelsiant patraukti atsakomybėn; pabrėžia, kad būtina skubiai panaikinti tarnautojų nebaudžiamumą ir užtikrinti geresnį finansinių taisyklių laikymąsi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina ES ir valstybių narių valdžios institucijas ištirti draudimo fondų ir draudimo priežiūros institucijų vaidmenį šiame skandale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina nacionalines mokesčių institucijas išnaudoti visas DAB6 teikiamas galimybes, susijusias su privalomais automatinių apmokestinimo srities informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainais, įskaitant grupinių prašymų naudojimą; taip pat ragina stiprinti DAB6 įgyvendinimą, siekiant, kad būtų privaloma atskleisti informaciją apie dividendų arbitražo schemas ir visą informaciją apie kapitalo prieaugį, be kita ko, dividendų ir kapitalo prieaugio mokesčių grąžinimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina visas valstybes nares, kurių rinkose, kaip buvo nustatyta, buvo vykdomos pagrindinės tikslinės dividendų arbitražo prekybos procedūros, išsamiai ištirti ir išnagrinėti savo jurisdikcijoje taikomą dividendų mokėjimo praktiką, siekiant nustatyti mokesčių teisės aktų spragas, dėl kurių sukčiautojams mokesčiais ir mokesčių vengėjams atsiranda piktnaudžiavimo galimybių, išnagrinėti galimą tarpvalstybinį šios praktikos aspektą ir panaikinti visą šią žalingą mokesčių praktiką; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, jog nacionalinės valdžios institucijos turi imtis suderintų veiksmų, siekiant užtikrinti, kad būtų susigrąžintas visas iš valstybės iždų pavogtas turtas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primygtinai ragina Komisiją įvertinti ir valstybes nares peržiūrėti ir atnaujinti valstybių narių ir trečiųjų valstybių sudarytus dvišalius susitarimus dėl apmokestinimo siekiant panaikinti spragas, kurios skatina mokestiniais sumetimais taikomą prekybos praktiką norint išvengti mokesčių; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją nedelsiant pradėti rengti pasiūlymą dėl Europos finansinės policijos, veikiančios prie Europolo ir turinčios savo tyrimo pajėgumus, taip pat pasiūlymą dėl Europos tarpvalstybinių mokesčių tyrimų sistemos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją peržiūrėti Direktyvą dėl bendrosios mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių patronuojančioms ir dukterinėms bendrovėms, siekiant kovoti su dividendų arbitražo praktika; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją įvertinti specialiosios paskirties įmonių ir specialiosios paskirties vienetų vaidmenį, apie kurį informacijos suteikė „cum-ex“ dokumentai, ir tais atvejais, kai dera, pasiūlyti riboti šių priemonių naudojimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją apsvarstyti, ar reikia Europos kapitalo pajamų apmokestinimo sistemos, kuri mažintų paskatas, destabilizuojančias tarpvalstybinius finansinius srautus, sukeliančias valstybių narių mokesčių konkurenciją ir kenkiančias mokesčių bazėms, kuriomis užtikrinamas Europos gerovės valstybių tvarumas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prašo Komisijos apsvarstyti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl ES finansinės žvalgybos padalinio, Europos jungtinių tyrimų centro ir išankstinio perspėjimo mechanizmo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad dėl 2008 m. krizės apskritai sumažėjo išteklių ir darbuotojų mokesčių administravimo įstaigose; ragina valstybes nares investuoti į turimas mokesčių institucijų priemones ir jas atnaujinti, taip pat skirti deramą kiekį žmogiškųjų išteklių, kad būtų galima vykdyti geresnį stebėjimą ir sumažinti laiko ir informacijos spragas; ragina valstybes nares padidinti savo finansų institucijų gebėjimus ir pajėgumus siekiant užtikrinti visapusišką jų veikimą, kad būtų galima nustatyti mokestinį sukčiavimą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad reikia apsaugoti informatorius, kurie atskleidžia informaciją apie, pavyzdžiui, mokestinį sukčiavimą ir mokesčių slėpimą nacionaliniu ir ES mastu; ragina visus asmenis, turinčius su viešuoju interesu susijusios vertingos informacijos, pranešti ją organizacijos viduje, išorėje esančioms nacionalinėms institucijoms arba, jei reikia, visuomenei; ragina sparčiai priimti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos, atsižvelgiant į įvairių Europos Parlamento komitetų priimtas nuomones; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos pasiūlymą iš dalies pakeisti, be kitų reglamentų, reglamentą, kuriuo įsteigiama EBI, kad būtų sustiprintas EBI vaidmuo finansų sektoriaus priežiūros srityje siekiant kovoti su pinigų plovimu (COM(2018)0646); pabrėžia, kad pagal bendrą priežiūros mechanizmą ECB tenka užduotis vykdyti ankstyvosios intervencijos veiksmus, kaip nustatyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose; mano, kad ECB turėtų atlikti tam tikrą vaidmenį perspėjant kompetentingas nacionalines institucijas ir turėtų koordinuoti veiksmus, susijusius su įtarimais, kad prižiūrimi bankai ar grupės nesilaiko kovos su pinigų plovimu taisyklių; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad TAXE, TAX2, PANA ir TAX3 komitetų darbą reikėtų tęsti prasidėjus kitai Parlamento kadencijai, įtraukiant tuos komitetus į nuolatinę Parlamento struktūrą, pavyzdžiui, kaip Ekonomikos ir pinigų politikos (ECON) komiteto pakomitetį; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Specialųjį komitetą finansinių nusikaltimų, mokesčių vengimo ir slėpimo klausimais (TAX3) pačiam įvertinti atskleistus faktus apie „cum-ex“ ir įtraukti rezultatus ir visas atitinkamas rekomendacijas į savo galutinę ataskaitą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos bankininkystės institucijai ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

(2)  OL L 331, 2010 12 15, p. 12.

(3)  OL L 359, 2014 12 16, p. 1.

(4)  OL L 139, 2018 6 5, p. 1.

(5)  Deutscher Bundestag, Drucksache 18/12700, 20.6.2017.

(6)  OL C 366, 2017 10 27, p. 51.

(7)  OL C 101, 2018 3 16, p. 79.

(8)  OL C 399, 2017 11 24, p. 74.

(9)  OL C 369, 2018 10 11, p. 132.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0048.

(11)  Europos Parlamento ECON/TAX3 komitetų 2018 m. lapkričio 26 d. klausymas tema „Cum-ex“ skandalas: finansinis nusikalstamumas ir dabartinės teisinės sistemos spragos“.

(12)  2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/107

---

P8_TA(2018)0476

Vokietijos vaiko teisių apsaugos tarnybos (Jugendamt) vaidmuo sprendžiant tarpvalstybinius šeimos ginčus

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vokietijos vaiko teisių apsaugos tarnybos (Jugendamt) vaidmens sprendžiant tarpvalstybinius šeimos ginčus (2018/2856(RSP))

(2020/C 363/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 227 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 227 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 81 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 81 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 24 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 24 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos 8 ir 20 straipsnius, kuriuose pabrėžiamas vyriausybių įsipareigojimas saugoti vaiko tapatybę, įskaitant jo santykius su šeima, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos 8 ir 20 straipsnius, kuriuose pabrėžiamas vyriausybių įsipareigojimas saugoti vaiko tapatybę, įskaitant jo santykius su šeima,

| — | atsižvelgdamas į 1963 m. Vienos konvenciją dėl konsulinių santykių, ypač jos 37 straipsnio b dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1963 m. Vienos konvenciją dėl konsulinių santykių, ypač jos 37 straipsnio b dalį,

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. gegužės 29 d. Hagos konvenciją dėl vaikų apsaugos ir bendradarbiavimo tarptautinio įvaikinimo srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. gegužės 29 d. Hagos konvenciją dėl vaikų apsaugos ir bendradarbiavimo tarptautinio įvaikinimo srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000 („Briuselis IIa“) (1), visų pirma į jo 8, 10, 15, 16, 21, 41, 55 ir 57 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000 („Briuselis IIa“) (1), visų pirma į jo 8, 10, 15, 16, 21, 41, 55 ir 57 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1348/2000 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1348/2000 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą „ES vaiko teisių darbotvarkė“ (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą „ES vaiko teisių darbotvarkė“ (COM(2011)0060),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, visų pirma į jo 2010 m. gruodžio 22 d. sprendimą byloje C-497/10 PPU Mercredi prieš Chaffe (3) ir 2009 m. balandžio 2 d. sprendimą byloje C-523/07 (ieškinį pateikė A) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, visų pirma į jo 2010 m. gruodžio 22 d. sprendimą byloje C-497/10 PPU Mercredi prieš Chaffe (3) ir 2009 m. balandžio 2 d. sprendimą byloje C-523/07 (ieškinį pateikė A) (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros atliktą vaiko apsaugos sistemų apžvalgą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros atliktą vaiko apsaugos sistemų apžvalgą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad gauta labai daug peticijų dėl Vokietijos vaiko teisių apsaugos tarnybos (Jugendamt) vaidmens sprendžiant tarpvalstybinius šeimos ginčus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad gauta labai daug peticijų dėl Vokietijos vaiko teisių apsaugos tarnybos (Jugendamt) vaidmens sprendžiant tarpvalstybinius šeimos ginčus,

| — | atsižvelgdamas į rekomendacijas, pateiktas ataskaitoje apie faktų nustatymo vizitą į Vokietiją (2011 m. lapkričio 23–24 d.) siekiant ištirti peticijas dėl Vokietijos vaiko teisių apsaugos tarnybos (Jugendamt) vaidmens, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į rekomendacijas, pateiktas ataskaitoje apie faktų nustatymo vizitą į Vokietiją (2011 m. lapkričio 23–24 d.) siekiant ištirti peticijas dėl Vokietijos vaiko teisių apsaugos tarnybos (Jugendamt) vaidmens,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl vaiko interesų apsaugos visoje ES, grindžiamos Europos Parlamentui pateiktomis peticijomis (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl vaiko interesų apsaugos visoje ES, grindžiamos Europos Parlamentui pateiktomis peticijomis (5),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 3 d. Peticijų komiteto darbo grupės vaiko gerovės klausimais rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 3 d. Peticijų komiteto darbo grupės vaiko gerovės klausimais rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Parlamento Peticijų komitetas jau daugiau kaip 10 metų gauna labai daug peticijų, kuriose tėvai ne iš Vokietijos smerkia Vokietijos vaiko teisių apsaugos tarnybos (Jugendamt) vykdomą nuolatinę jų diskriminaciją ir jiems taikomas savavališkas priemones tarpvalstybinių padarinių turinčiuose šeimos ginčuose dėl vaikų, be kita ko, sprendžiant tėvų atsakomybės ir vaiko globos klausimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Peticijų komitetas jau daugiau kaip 10 metų gauna labai daug peticijų, kuriose tėvai ne iš Vokietijos smerkia Vokietijos vaiko teisių apsaugos tarnybos (Jugendamt) vykdomą nuolatinę jų diskriminaciją ir jiems taikomas savavališkas priemones tarpvalstybinių padarinių turinčiuose šeimos ginčuose dėl vaikų, be kita ko, sprendžiant tėvų atsakomybės ir vaiko globos klausimus;

| B. | kadangi Peticijų komitetas daugiausia remiasi subjektyviu peticijos pateikėjo pranešimu ir paprastai neturi galimybės susipažinti su teismo sprendimais, kuriuose pateikiamas išsamus ir objektyvus padėties aprašymas, apimantis tėvų, vaikų ir liudytojų parodymus; |
| --- | --- |

B.

kadangi Peticijų komitetas daugiausia remiasi subjektyviu peticijos pateikėjo pranešimu ir paprastai neturi galimybės susipažinti su teismo sprendimais, kuriuose pateikiamas išsamus ir objektyvus padėties aprašymas, apimantis tėvų, vaikų ir liudytojų parodymus;

| C. | kadangi Jugendamt tenka labai svarbus vaidmuo Vokietijos šeimos teisinėje sistemoje, nes tai yra viena iš šalių, dalyvaujančių visuose šeimos ginčuose dėl vaikų; |
| --- | --- |

C.

kadangi Jugendamt tenka labai svarbus vaidmuo Vokietijos šeimos teisinėje sistemoje, nes tai yra viena iš šalių, dalyvaujančių visuose šeimos ginčuose dėl vaikų;

| D. | kadangi šeimos ginčuose dėl vaikų Jugendamt teisėjams teikia iš esmės įpareigojančią rekomendaciją, taip pat gali priimti laikinas priemones, kaip antai „Beistandschaft“ (teisinis konsultavimas), kurių negalima užginčyti; |
| --- | --- |

D.

kadangi šeimos ginčuose dėl vaikų Jugendamt teisėjams teikia iš esmės įpareigojančią rekomendaciją, taip pat gali priimti laikinas priemones, kaip antai „Beistandschaft“ (teisinis konsultavimas), kurių negalima užginčyti;

| E. | kadangi Jugendamt yra atsakinga už Vokietijos teismų sprendimų įgyvendinimą; kadangi, anot peticijų pateikėjų, Jugendamt tuos sprendimus aiškina plačiai ir dėl to tėvų ne iš Vokietijos teisių apsauga tampa mažiau veiksminga; |
| --- | --- |

E.

kadangi Jugendamt yra atsakinga už Vokietijos teismų sprendimų įgyvendinimą; kadangi, anot peticijų pateikėjų, Jugendamt tuos sprendimus aiškina plačiai ir dėl to tėvų ne iš Vokietijos teisių apsauga tampa mažiau veiksminga;

| F. | kadangi tai, kad kompetentingos Vokietijos institucijos nepripažįsta ir nevykdo kitų ES valstybių narių teisminių institucijų sprendimų, kurie priimami tarpvalstybinių padarinių turinčiuose šeimos ginčuose, gali reikšti valstybių narių abipusio pripažinimo ir tarpusavio pasitikėjimo principo pažeidimą ir taip pakenkti veiksmingai vaiko interesų apsaugai; |
| --- | --- |

F.

kadangi tai, kad kompetentingos Vokietijos institucijos nepripažįsta ir nevykdo kitų ES valstybių narių teisminių institucijų sprendimų, kurie priimami tarpvalstybinių padarinių turinčiuose šeimos ginčuose, gali reikšti valstybių narių abipusio pripažinimo ir tarpusavio pasitikėjimo principo pažeidimą ir taip pakenkti veiksmingai vaiko interesų apsaugai;

| G. | kadangi peticijų pateikėjai pasmerkė tai, kad tarpvalstybinių padarinių turinčiuose šeimos ginčuose vaiko interesų apsaugą Vokietijos institucijos tikslingai aiškina taip, kad vaikai liktų Vokietijos teritorijoje net tais atvejais, kai buvo pranešta apie prievartą ir smurtą šeimoje prieš tėvus ne iš Vokietijos; |
| --- | --- |

G.

kadangi peticijų pateikėjai pasmerkė tai, kad tarpvalstybinių padarinių turinčiuose šeimos ginčuose vaiko interesų apsaugą Vokietijos institucijos tikslingai aiškina taip, kad vaikai liktų Vokietijos teritorijoje net tais atvejais, kai buvo pranešta apie prievartą ir smurtą šeimoje prieš tėvus ne iš Vokietijos;

| H. | kadangi tėvai ne iš Vokietijos savo peticijose pasmerkė tai, kad tais atvejais, kai jų atžvilgiu Vokietijos institucijos, įskaitant Jugendamt, šeimos ginčuose dėl vaikų jiems taiko tariamai diskriminuojančias ar nepalankias teismines ir administracines procedūras, jų kilmės šalių nacionalinės institucijos teikė nepakankamą konsultavimo ir teisinę pagalbą arba tokios pagalbos neteikė; |
| --- | --- |

H.

kadangi tėvai ne iš Vokietijos savo peticijose pasmerkė tai, kad tais atvejais, kai jų atžvilgiu Vokietijos institucijos, įskaitant Jugendamt, šeimos ginčuose dėl vaikų jiems taiko tariamai diskriminuojančias ar nepalankias teismines ir administracines procedūras, jų kilmės šalių nacionalinės institucijos teikė nepakankamą konsultavimo ir teisinę pagalbą arba tokios pagalbos neteikė;

| I. | kadangi, remiantis Europos Žmogaus Teisių Teismo pateikta informacija, peticijų pateikėjai ne iš Vokietijos šiam teismui pateikė 17 bylų prieš Vokietiją dėl tėvų pareigų arba vaiko globos tarpvalstybiniuose šeimos ginčuose, ir visi šie atvejai buvo įvertinti kaip nepriimtini; |
| --- | --- |

I.

kadangi, remiantis Europos Žmogaus Teisių Teismo pateikta informacija, peticijų pateikėjai ne iš Vokietijos šiam teismui pateikė 17 bylų prieš Vokietiją dėl tėvų pareigų arba vaiko globos tarpvalstybiniuose šeimos ginčuose, ir visi šie atvejai buvo įvertinti kaip nepriimtini;

| J. | kadangi visos ES institucijos ir valstybės narės privalo užtikrinti vaiko teisių apsaugą, kaip įtvirtinta ES pagrindinių teisių chartijoje; kadangi priimant visų lygių sprendimus dėl vaiko globos (rūpybos) pagrindinį dėmesį reikia skirti vaiko interesams, kurie pirmiausiai ir geriausiai patenkinami jo paties šeimoje; |
| --- | --- |

J.

kadangi visos ES institucijos ir valstybės narės privalo užtikrinti vaiko teisių apsaugą, kaip įtvirtinta ES pagrindinių teisių chartijoje; kadangi priimant visų lygių sprendimus dėl vaiko globos (rūpybos) pagrindinį dėmesį reikia skirti vaiko interesams, kurie pirmiausiai ir geriausiai patenkinami jo paties šeimoje;

| K. | kadangi dėl padidėjusio judumo Europos Sąjungoje padaugėjo tarpvalstybinių ginčų dėl tėvų pareigų ir vaikų globos; kadangi Komisija turi aktyviau skatinti visas valstybes nares, įskaitant Vokietiją, nuosekliai ir konkrečiai įgyvendinti principus, išdėstytus JT vaiko teisių konvencijoje, kurią yra ratifikavusios visos ES valstybės narės; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl padidėjusio judumo Europos Sąjungoje padaugėjo tarpvalstybinių ginčų dėl tėvų pareigų ir vaikų globos; kadangi Komisija turi aktyviau skatinti visas valstybes nares, įskaitant Vokietiją, nuosekliai ir konkrečiai įgyvendinti principus, išdėstytus JT vaiko teisių konvencijoje, kurią yra ratifikavusios visos ES valstybės narės;

| L. | kadangi reglamento „Briuselis IIa“ aprėptis ir tikslai yra pagrįsti Sąjungos piliečių nediskriminavimo dėl tautybės principu ir valstybių narių tarpusavio pasitikėjimo viena kitos teisinėmis sistemomis principu; |
| --- | --- |

L.

kadangi reglamento „Briuselis IIa“ aprėptis ir tikslai yra pagrįsti Sąjungos piliečių nediskriminavimo dėl tautybės principu ir valstybių narių tarpusavio pasitikėjimo viena kitos teisinėmis sistemomis principu;

| M. | kadangi reglamento „Briuselis IIa“ nuostatomis jokiu būdu neturėtų būti suteikta galimybė iškreipti jo pamatinius tikslus, kaip antai: užtikrinti tarpusavio pagarbą ir pripažinimą, vengti diskriminacijos dėl tautybės, o visų pirma iš tiesų objektyviai apsaugoti vaiko interesus; |
| --- | --- |

M.

kadangi reglamento „Briuselis IIa“ nuostatomis jokiu būdu neturėtų būti suteikta galimybė iškreipti jo pamatinius tikslus, kaip antai: užtikrinti tarpusavio pagarbą ir pripažinimą, vengti diskriminacijos dėl tautybės, o visų pirma iš tiesų objektyviai apsaugoti vaiko interesus;

| N. | kadangi nėra tiksliai ir išsamiai tikrinama, ar procedūros ir metodai, kuriuos Vokietijos kompetentingos institucijos taiko tarpvalstybinių padarinių turinčiuose šeimos ginčuose dėl vaikų, nėra diskriminacinio pobūdžio, tokių patikrų nebuvimas gali turėti neigiamą poveikį vaikų gerovei ir lemti tai, kad bus labiau pažeidžiamos tėvų ne iš Vokietijos teisės; |
| --- | --- |

N.

kadangi nėra tiksliai ir išsamiai tikrinama, ar procedūros ir metodai, kuriuos Vokietijos kompetentingos institucijos taiko tarpvalstybinių padarinių turinčiuose šeimos ginčuose dėl vaikų, nėra diskriminacinio pobūdžio, tokių patikrų nebuvimas gali turėti neigiamą poveikį vaikų gerovei ir lemti tai, kad bus labiau pažeidžiamos tėvų ne iš Vokietijos teisės;

| O. | kadangi subsidiarumo principas taikomas sprendžiant visus su esminiais šeimos teisės aktais susijusius klausimus; |
| --- | --- |

O.

kadangi subsidiarumo principas taikomas sprendžiant visus su esminiais šeimos teisės aktais susijusius klausimus;

| P. | kadangi Vokietijos Federalinis Konstitucinis Teismas nusprendė, kad teismas gali pareikalauti, kad būtų leista išklausyti vaiką, kuriam tuo metu, kai priimamas sprendimas, dar nėra trejų metų; kadangi kitose ES valstybėse narėse laikoma, kad tokio amžiaus yra per maži ir nepakankamai brandūs, kad su jais būtų galima tartis ginčuose, kuriuose dalyvauja jų tėvai; |
| --- | --- |

P.

kadangi Vokietijos Federalinis Konstitucinis Teismas nusprendė, kad teismas gali pareikalauti, kad būtų leista išklausyti vaiką, kuriam tuo metu, kai priimamas sprendimas, dar nėra trejų metų; kadangi kitose ES valstybėse narėse laikoma, kad tokio amžiaus yra per maži ir nepakankamai brandūs, kad su jais būtų galima tartis ginčuose, kuriuose dalyvauja jų tėvai;

| Q. | kadangi naudojimasis pagrindinėmis teisėmis, pavyzdžiui, judėjimo ir apsigyvenimo laisve, neturi kelti grėsmės vaiko teisei į šeimos gyvenimą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi naudojimasis pagrindinėmis teisėmis, pavyzdžiui, judėjimo ir apsigyvenimo laisve, neturi kelti grėsmės vaiko teisei į šeimos gyvenimą;

| R. | kadangi ESTT praktikoje yra nustatyta atskira ES teisės samprata, kuria apibrėžiama vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta, taip pat įvairūs kriterijai, kuriuos turi taikyti nacionaliniai jurisdikciją turintys subjektai nustatydami nuolatinę gyvenamąją vietą; |
| --- | --- |

R.

kadangi ESTT praktikoje yra nustatyta atskira ES teisės samprata, kuria apibrėžiama vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta, taip pat įvairūs kriterijai, kuriuos turi taikyti nacionaliniai jurisdikciją turintys subjektai nustatydami nuolatinę gyvenamąją vietą;

| S. | kadangi ES pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnyje nustatyta, kad tais atvejais, kai tėvai naudojasi savo laisvo judėjimo teise, vaikai turi teisę nuolat palaikyti asmeninius santykius ir tiesioginius ryšius su savo tėvais, jeigu tai neprieštarauja vaiko interesams; |
| --- | --- |

S.

kadangi ES pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnyje nustatyta, kad tais atvejais, kai tėvai naudojasi savo laisvo judėjimo teise, vaikai turi teisę nuolat palaikyti asmeninius santykius ir tiesioginius ryšius su savo tėvais, jeigu tai neprieštarauja vaiko interesams;

| 1. | su dideliu susirūpinimu pažymi, kad vis dar neišspręstos problemos, susijusios su Vokietijos šeimos teisės sistema, įskaitant kontraversišką Jugendamt vaidmenį, kurį savo peticijose pasmerkė tėvai ne iš Vokietijos; pabrėžia, kad Peticijų komitetas nuolat gauna tėvų ne iš Vokietijos peticijas, kuriose pranešama apie didelę diskriminaciją, patiriamą dėl procedūrų ir metodų, kuriuos tarpvalstybiniuose šeimos ginčuose dėl vaikų taiko kompetentingos Vokietijos institucijos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į visus Jugendamt vykdomos tėvų ne iš Vokietijos tariamos diskriminacijos atvejus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į ilgalaikę Peticijų komiteto veiklą tvarkant peticijas dėl Jugendamt vaidmens; atsižvelgia į kompetentingos Vokietijos ministerijos atsakymus dėl Vokietijos šeimos teisės sistemos veikimo, tačiau pabrėžia, kad Peticijų komitetas nuolat gauna peticijas dėl įtariamos diskriminacijos, kurią patiria tėvai ne iš Vokietijos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia reglamentu „Briuselis IIa“ nustatytą nacionalinių institucijų įsipareigojimą pripažinti kitoje valstybėje narėje priimtus teismo sprendimus su vaikais susijusiose bylose ir užtikrinti jų vykdymą; yra susirūpinęs, kad tarpvalstybinių padarinių turinčiuose šeimos ginčuose Vokietijos institucijos, kaip teigiama, reguliariai atsisako pripažinti kitose valstybėse narėse priimtus teismų sprendimus bylose, kurias nagrinėjant nėra išklausomi trejų metų nesulaukę vaikai; pabrėžia, kad šis aspektas pakerta tarpusavio pasitikėjimo principą santykiuose su kitomis valstybėmis narėmis, kurių teisinėse sistemose nustatytas kitas amžius, nuo kurio reikalaujama išklausyti vaiką; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja, kad Komisija daug metų išsamiai netikrina procedūrų ir metodų, taikomų Vokietijos šeimos teisės sistemoje (įskaitant Jugendamt) sprendžiant tarpvalstybinio masto šeimos ginčus, todėl neužtikrina veiksmingos vaiko interesų ir kitų susijusių teisių apsaugos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena Komisijos atsakymą dėl peticijų dėl Jugendamt vaidmens sprendžiant tarpvalstybinius šeimos ginčus; pakartoja, kad ES neturi bendros kompetencijos imtis veiksmų šeimos teisės srityje, kad esminiai šeimos teisės aktai tebėra išimtinė valstybių narių atsakomybė ir kad Komisija negali jų stebėti, kad kilus susirūpinimui dėl Jugendamt veikimo, reikia siekti žalos atlyginimo nacionaliniu lygmeniu ir kad, jei tėvai mano, jog buvo pažeistos bet kurios iš jų pagrindinių teisių, jie gali pateikti skundą Europos žmogaus teisių teismui Strasbūre, kai bus išnaudotos visos nacionalinės teisių gynimo priemonės; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad valstybėms narėms svarbu rinkti statistinius duomenis apie administracinius ir teisminius procesus dėl vaiko globos, kai juose dalyvauja svetimšaliai tėvai, ypač apie priimamus sprendimus, kad būtų galima atlikti išsamesnę ilgalaikių esamų tendencijų analizę ir pateikti kriterijus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad pagal ESTT praktiką yra nustatyta atskira ES teisės samprata, kuria apibrėžiama vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta, taip pat įvairūs kriterijai, kuriuos turi taikyti nacionaliniai jurisdikciją turintys subjektai nustatydami nuolatinę gyvenamąją vietą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją užtikrinti, kad bylose, kurios minimos Peticijų komiteto gautose peticijose, vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta būtų tinkamai nustatyta Vokietijos jurisdikciją turinčių subjektų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiškia griežtą kritiką dėl to, kad nėra statistinių duomenų apie tai, kiek Vokietijoje yra bylų, kuriose teismo sprendimai neatitiko Jugendamt rekomendacijų, ir apie šeimos ginčų, susijusių su skirtingų valstybių piliečių porų vaikais, rezultatus, nepaisant to, kad daugelį metų reikalaujama tokius duomenis rinkti ir viešai skelbti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją atsižvelgiant į atitinkamas peticijas įvertinti, ar nustatydami savo kompetenciją Vokietijos jurisdikciją turintys subjektai tinkamai laikosi reglamento „Briuselis IIa“ nuostatų ir ar jie atsižvelgė į kitų valstybių narių jurisdikciją turinčių subjektų priimtus sprendimus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smerkia tai, kad tais atvejais, kai tėvai ne iš Vokietijos, kuriems suteikiama galimybė prižiūrimiems bendrauti su vaikais, nesilaiko Jugendamt pareigūnų reikalavimo per pokalbius su vaikais bendrauti vokiškai, pokalbiai yra nutraukiami, o tėvams ne iš Vokietijos uždraudžiama palaikyti ryšius su savo vaikais; mano, kad Jugendamt pareigūnams taikant šią procedūrą tėvai ne iš Vokietijos aiškiai diskriminuojami dėl kilmės ir kalbos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad Jugendamt paprastai leidžia naudoti bendrą gimtąją kalbą ir, jei reikia, kad būtų užtikrinta vaiko gerovė ir sauga, pvz., galimo vaikų grobimo atvejais, stengiasi parūpinti vertėją žodžiu, siekiant užtikrinti, kad Jugendamt pareigūnai suprastų diskusijų turinį; |
| --- | --- |

13.

| 14. | yra tvirtai įsitikinęs, kad tais atvejais, kai tėvams suteikiama galimybė prižiūrimiems bendrauti su vaikais, Vokietijos institucijos per pokalbius turi leisti tėvams ir jų vaikams kalbėtis visomis tėvų vartojamomis kalbomis; ragina nustatyti mechanizmus, kurie leistų užtikrinti, kad tėvai ne iš Vokietijos ir jų vaikai galėtų bendrauti jiems bendra kalba, nes tokia kalba yra labai svarbi, kad tėvai ir vaikai galėtų išlaikyti stiprius emocinius ryšius ir kad būtų užtikrinta veiksminga vaiko kultūrinio paveldo ir gerovės apsauga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tvirtai tiki, kad būtina imtis nuoseklių ir efektyvių veiksmų įgyvendinant 2017 m. gegužės 3 d. Peticijų komiteto darbo grupės vaiko gerovės klausimais galutinės ataskaitos rekomendacijas, visų pirma tas, kurios yra tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su Jugendamt vaidmeniu ir su Vokietijos šeimos teisės sistema; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena Vokietijai apie jos tarptautinius įsipareigojimus pagal JT vaiko teisių konvenciją, įskaitant jos 8 straipsnį; yra įsitikinęs, kad visos Vokietijos kompetentingos institucijos turi padaryti didelę pažangą, kad tinkamai apsaugotų skirtingų valstybių piliečių porų vaikų teises, taip siekiant išsaugoti jų tapatybę (įskaitant šeimos ryšius), kaip pripažinta teisės aktais, ir išvengti neteisėto kišimosi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad, atsižvelgiant į SESV 81 straipsnį, Komisija gali ir privalo aktyviau siekti visoje Sąjungoje užtikrinti sąžiningą, nuoseklų ir nediskriminacinį požiūrį į tėvus tarpvalstybinėse vaiko globos bylose; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų išsamiai patikrinta, ar procedūros ir metodai, kuriuos taiko Vokietijos šeimos teisės sistemos subjektai (įskaitant Jugendamt) tarpvalstybinių šeimos ginčų atžvilgiu, nėra diskriminaciniai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pakartoja, kad materialinės šeimos teisės srityje taikomas subsidiarumo principas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją rengti daugiau socialinių paslaugų darbuotojų mokymų ir tarptautinių mainų, siekiant juos geriau informuoti apie kolegų kitose valstybėse narėse darbą ir sudaryti sąlygas keistis gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti glaudų vaiko globos (rūpybos) nustatymo procedūrose dalyvaujančių nacionalinių ir vietos institucijų – nuo socialinių tarnybų iki jurisdikcinių ir centrinės valdžios institucijų – bendradarbiavimą ir veiksmingą bendravimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad būtina gerinti Vokietijos ir kitų ES valstybių narių institucijų teisminį ir administracinį bendradarbiavimą, siekiant užtikrinti tarpusavio pasitikėjimą dėl klausimų, susijusių su tuo, kaip Vokietijoje pripažįstami ir vykdomi kitų ES valstybių narių institucijų priimti sprendimai, susiję su tarpvalstybinių aspektų turinčiais šeimos ginčais dėl vaikų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena, kaip svarbu nuo pat vaiko globos procedūrų pradžios ir kiekviename jų etape išsamią ir aiškią informaciją apie tokias procedūras ir apie galimus jų padarinius tėvams ne iš Vokietijos neatidėliojant teikti kalba, kurią tie tėvai labai gerai moka, siekiant išvengti atvejų, kai tėvai duoda sutikimą, iki galo nesuprasdami savo įsipareigojimų padarinių; ragina valstybes nares įgyvendinti tikslines priemonės, skirtas gerinti teisinę paramą, pagalbą, konsultavimą ir informacijos teikimą jų piliečiams, kai jie pasmerkia diskriminuojančias ar nepalankias teismines ar administracines procedūras, kurias jų atžvilgiu taiko Vokietijos institucijos tarpvalstybiniuose šeimos ginčuose dėl vaikų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad pasmerkimo sulaukusiais atvejais, kai tėvams ne iš Vokietijos per susitikimus su vaikais neleidžiama bendrauti jiems bendra gimtąja kalba, vykdoma kalbinė diskriminacija; be to, tai prieštarauja siekiui skatinti daugiakalbystę ir kultūrinės kilmės įvairovę Sąjungoje ir taip pažeidžiamos minties, sąžinės ir religijos pagrindinės laisvės; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Vokietiją dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad tėvams būtų leidžiama bendrauti su savo vaikais bendra gimtąja kalba per stebimuosius vizitus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reiškia susirūpinimą dėl peticijų pateikėjų nurodytų atveju, kai kompetentingos Vokietijos institucijos nustatė per trumpus terminus ir kai tokios institucijos siunčiamų dokumentų nepateikė peticijos pateikėjo ne iš Vokietijos kalba; pabrėžia piliečių teisę nepriimti dokumentų, jei jie nėra parengti jiems suprantama kalba arba nėra išversti į tą kalbą, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1393/2007 dėl dokumentų įteikimo 8 straipsnio 1 dalyje; ragina Komisiją išsamiai įvertinti, kaip Vokietijoje įgyvendinamos šio reglamento nuostatos, kad būtų imamasi tinkamų veiksmų dėl visų galimų pažeidimų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją patikrinti, kaip buvo laikomasi kalbos reikalavimų per Vokietijos jurisdikciją turinčių subjektų administruojamus procesus tais atvejais, kurie minimi Europos Parlamentui pateiktose peticijose; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina valstybes nares įgyvendinti tikslines priemones, kuriomis būtų siekiama gerinti teisinę pagalbą, pagalbą, konsultacijas ir informaciją savo piliečiams sprendžiant tarpvalstybinius šeimos ginčus dėl vaikų; atsižvelgdamas į šias aplinkybes, pažymi, kad kompetentingos Vokietijos federalinio lygmens ministerijos įkūrė Vokietijos tarpvalstybinių šeimos konfliktų centrinį kontaktinį punktą, kad būtų teikiamos konsultacijos ir informacija tarpvalstybiniuose šeimos ginčuose dėl tėvų pareigų; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pakartoja savo raginimą Komisijai ir valstybėms narėms bendrai finansuoti ir remti platformos, skirtos teikti pagalbą ES nepriklausančių šalių piliečiams šeimos teisės bylose, steigimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primena valstybėms narėms, kad svarbu nuosekliai įgyvendinti 1963 m. Vienos konvencijos nuostatas ir užtikrinti, kad ambasados ar konsulinės atstovybės būtų nuo pradžių informuojamos apie visas vaiko globos (rūpybos) nustatymo procedūras, susijusias su jų piliečiais, ir galėtų išsamiai susipažinti su atitinkamais dokumentais; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti pasitikėjimu pagrįstą konsulinį bendradarbiavimą šioje srityje, ir siūlo nustatyti, kad konsulinių įstaigų atstovams būtų leista dalyvauti kiekviename proceso etape; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena valstybėms narėms, kad pagal JT vaiko teisių konvencijos 8 ir 20 straipsnius vaikui būtina užtikrinti reikiamą ir pagrįstą globą šeimoje, visų pirma siekiant sudaryti sąlygas nuolatinei vaiko priežiūrai, pagrįstai vaiko etninės, religinės, kalbinės ir kultūrinės tapatybės paisymu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  OL L 338, 2003 12 23, p. 1.

(2)  OL L 324, 2007 12 10, p. 79.

(3)  2010 m. gruodžio 22 d., Teismo (pirmoji kolegija) sprendimas, Barbara Mercredi prieš Richard Chaffe, C-497/10 PPU, ECLI:EU:C:2010:829.

(4)  2009 m. balandžio 2 d. Teismo (trečioji kolegija) sprendimas, A, C-523/07, ECLI:EU:C:2009:225.

(5)  OL C 66, 2018 2 21, p. 2.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/113 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/113

---

P8_TA(2018)0477

PPO: tolesni veiksmai

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija „PPO: tolesni veiksmai“ (2018/2084(INI))

(2020/C 363/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. balandžio 15 d. Marakešo susitarimą, pagal kurį įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. balandžio 15 d. Marakešo susitarimą, pagal kurį įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 14 d. PPO Dohos ministrų deklaraciją (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 14 d. PPO Dohos ministrų deklaraciją (1),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl PPO, ypač į 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl siekio reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją (2) ir 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl daugiašalių derybų rengiantis 11-ajai PPO ministrų konferencijai (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl PPO, ypač į 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl siekio reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją (2) ir 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl daugiašalių derybų rengiantis 11-ajai PPO ministrų konferencijai (3),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 10 d. Buenos Airėse vykusioje parlamentinės konferencijos metinėje sesijoje PPO klausimais bendru sutarimu priimtą baigiamąjį dokumentą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 10 d. Buenos Airėse vykusioje parlamentinės konferencijos metinėje sesijoje PPO klausimais bendru sutarimu priimtą baigiamąjį dokumentą (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio mėn. Buenos Airėse vykusios 11-osios ministrų konferencijos rezultatus, įskaitant ministrų sprendimus, ir į tai, kad nebuvo įmanoma priimti ministrų deklaracijos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio mėn. Buenos Airėse vykusios 11-osios ministrų konferencijos rezultatus, įskaitant ministrų sprendimus, ir į tai, kad nebuvo įmanoma priimti ministrų deklaracijos (5),

| — | atsižvelgdamas į 6-ąją visuotinę pagalbos prekybai peržiūrą, kuri vyko 2017 m. liepos 11–13 d. Ženevoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 6-ąją visuotinę pagalbos prekybai peržiūrą, kuri vyko 2017 m. liepos 11–13 d. Ženevoje (6),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (7),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio mėn. įsigaliojusį Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio mėn. įsigaliojusį Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 8 d. paskelbtą naujausią Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos pranešimą, iš kurio matyti, kad vis dar įmanoma apriboti visuotinį atšilimą iki 1,5 oC, jeigu šalys iki 2020 m. sustiprins savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 8 d. paskelbtą naujausią Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos pranešimą, iš kurio matyti, kad vis dar įmanoma apriboti visuotinį atšilimą iki 1,5 oC, jeigu šalys iki 2020 m. sustiprins savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų 16 dalį (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų 16 dalį (8),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 31 d. priimtą Jungtinių Amerikos Valstijų, Japonijos ir Europos Sąjungos prekybos ministrų trišalio susitikimo jungtinį pareiškimą (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 31 d. priimtą Jungtinių Amerikos Valstijų, Japonijos ir Europos Sąjungos prekybos ministrų trišalio susitikimo jungtinį pareiškimą (9),

| — | atsižvelgdamas į 20-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą pranešimą, kuriuo sukurta PPO reformos bendra darbo grupė, kuriai pirmininkauja ministrų pavaduotojai (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 20-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą pranešimą, kuriuo sukurta PPO reformos bendra darbo grupė, kuriai pirmininkauja ministrų pavaduotojai (10),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 18 d. Komisijos koncepcijos dokumentą dėl PPO modernizavimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 18 d. Komisijos koncepcijos dokumentą dėl PPO modernizavimo (11),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0379/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0379/2018),

| A. | kadangi PPO nuo pat jos sukūrimo atliko itin svarbų vaidmenį stiprinant daugiašališkumą, skatinant įtraukią pasaulio ekonominę tvarką ir puoselėjant atvirą, taisyklėmis grindžiamą ir nediskriminacinę daugiašalę prekybos sistemą; kadangi besivystančių šalių prekyba šiuo metu sudaro apie pusę pasaulio prekybos, t. y. padidėjo, palyginti su 33 proc. dalimi 2000 m., o žmonių, gyvenančių itin skurdžiai, skaičius nuo 1990 m. perpus sumažėjo ir tas skaičius siekia jau truputį mažiau negu milijardą; kadangi PPO pagrįsta teisių ir pareigų sistema, pagal kurią nariai įpareigojami atverti savo rinkas ir nediskriminuoti; |
| --- | --- |

A.

kadangi PPO nuo pat jos sukūrimo atliko itin svarbų vaidmenį stiprinant daugiašališkumą, skatinant įtraukią pasaulio ekonominę tvarką ir puoselėjant atvirą, taisyklėmis grindžiamą ir nediskriminacinę daugiašalę prekybos sistemą; kadangi besivystančių šalių prekyba šiuo metu sudaro apie pusę pasaulio prekybos, t. y. padidėjo, palyginti su 33 proc. dalimi 2000 m., o žmonių, gyvenančių itin skurdžiai, skaičius nuo 1990 m. perpus sumažėjo ir tas skaičius siekia jau truputį mažiau negu milijardą; kadangi PPO pagrįsta teisių ir pareigų sistema, pagal kurią nariai įpareigojami atverti savo rinkas ir nediskriminuoti;

| B. | kadangi PPO turėtų išlikti atskaitos tašku, kai vyriausybės ir įmonės nustato taisykles ar joms kyla ginčai dėl prekybos; |
| --- | --- |

B.

kadangi PPO turėtų išlikti atskaitos tašku, kai vyriausybės ir įmonės nustato taisykles ar joms kyla ginčai dėl prekybos;

| C. | kadangi ES nuolat pasisako už tvirtą, daugiašalį ir taisyklėmis grindžiamą požiūrį į prekybą, nes ES ekonomika ir darbuotojai bei vartotojai ES ir jos partnerėse yra vis labiau integruoti į pasaulines vertės grandines ir priklauso nuo numatomų tarptautinės prekybos importo ir jos eksporto pokyčių bei socialinių ir aplinkos sąlygų; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES nuolat pasisako už tvirtą, daugiašalį ir taisyklėmis grindžiamą požiūrį į prekybą, nes ES ekonomika ir darbuotojai bei vartotojai ES ir jos partnerėse yra vis labiau integruoti į pasaulines vertės grandines ir priklauso nuo numatomų tarptautinės prekybos importo ir jos eksporto pokyčių bei socialinių ir aplinkos sąlygų;

| D. | kadangi 2017 m. Buenos Airėse vykusios 11-osios PPO ministrų konferencijos rezultatai nuvylė ir aiškiai parodė, kad šios organizacijos derybinė funkcija neveikia; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2017 m. Buenos Airėse vykusios 11-osios PPO ministrų konferencijos rezultatai nuvylė ir aiškiai parodė, kad šios organizacijos derybinė funkcija neveikia;

| E. | kadangi taisyklėmis pagrįsta daugiašalė prekybos sistema susiduria su didžiausia nuo PPO įkūrimo krize, kuri kelia grėsmę pagrindinėms organizacijos funkcijoms, visų pirma nustatant pagrindines tarptautinės prekybos taisykles ir struktūrą bei užtikrinant veiksmingiausią ir efektyviausią bet kurios daugiašalės organizacijos ginčų sprendimo mechanizmą; |
| --- | --- |

E.

kadangi taisyklėmis pagrįsta daugiašalė prekybos sistema susiduria su didžiausia nuo PPO įkūrimo krize, kuri kelia grėsmę pagrindinėms organizacijos funkcijoms, visų pirma nustatant pagrindines tarptautinės prekybos taisykles ir struktūrą bei užtikrinant veiksmingiausią ir efektyviausią bet kurios daugiašalės organizacijos ginčų sprendimo mechanizmą;

| F. | kadangi nepaisant tokių svarbių išimčių, kaip prekybos lengvinimo susitarimas, nuo šio amžiaus 1-ojo dešimtmečio vėluojama priimti PPO prekybos reformą; |
| --- | --- |

F.

kadangi nepaisant tokių svarbių išimčių, kaip prekybos lengvinimo susitarimas, nuo šio amžiaus 1-ojo dešimtmečio vėluojama priimti PPO prekybos reformą;

| G. | kadangi Apeliacinis komitetas yra PPO brangakmenis, nes jo sprendimai privalomi ir jis veikia kaip nepriklausoma ir nešališka peržiūros institucija; kadangi PPO Apeliacinis komitetas sumažėjo iki jo veiklai reikalingo minimalaus teisėjų skaičiaus, kai po teisėjo Shree Baboo Chekitano Servansingo kadencijos pabaigos liko tik trys paskirtieji teisėjai; kadangi dėl šios aklavietės, kurią lėmė JAV administracija, gali žlugti ginčams tarp visų PPO valstybių narių spręsti būtina sistema; |
| --- | --- |

G.

kadangi Apeliacinis komitetas yra PPO brangakmenis, nes jo sprendimai privalomi ir jis veikia kaip nepriklausoma ir nešališka peržiūros institucija; kadangi PPO Apeliacinis komitetas sumažėjo iki jo veiklai reikalingo minimalaus teisėjų skaičiaus, kai po teisėjo Shree Baboo Chekitano Servansingo kadencijos pabaigos liko tik trys paskirtieji teisėjai; kadangi dėl šios aklavietės, kurią lėmė JAV administracija, gali žlugti ginčams tarp visų PPO valstybių narių spręsti būtina sistema;

| 1. | pakartoja, kad yra visapusiškai įsipareigojęs siekti ilgalaikės naudos, gaunamos laikantis daugiašališkumo principo, ir ragina parengti prekybos darbotvarkę, kuri visų labui būtų grindžiama sąžininga ir taisyklėmis paremta prekyba, kurią vykdant būtų prisidedama prie taikos, saugumo ir darnaus vystymosi darbotvarkės įtraukiant ir stiprinant socialines, aplinkosaugos ir žmogaus teises ir kuria būtų užtikrinama, kad daugiašaliu lygmeniu sutartos ir suderintos taisyklės būtų vienodai taikomos visiems ir jų būtų veiksmingai laikomasi; pabrėžia, kad PPO taip pat turi prisidėti skatinant lygiateisę prekybą ir kovojant su nesąžiningos prekybos praktika; pabrėžia, kad prekyba nėra savaime galutinis tikslas, ji – priemonė, padedanti pasiekti visuotinių vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad dabar svarbu skubiai modernizuoti PPO, atsižvelgiant į naujausius pokyčius ir į tai, kad ilgai nepasiekta pažangos, susijusios su Dohos vystymosi darbotvarke, ir iš esmės peržiūrėti keletą PPO veikimo aspektų, siekiant padidinti jos veiksmingumą ir teisėtumą; šiuo atžvilgiu mano, kad labai svarbu, kad PPO sekretoriatas sudarytų sąlygas visoms PPO narėms nuo pat pradžių dalyvauti diskusijose; ragina Komisiją ir PPO priklausančias ES valstybes nares susisiekti su kitomis PPO narėmis, visų pirma pagrindinėmis mūsų prekybos partnerėmis, kaip antai JAV, Japonija, Kinija, Kanada, Brazilija ir Indija, kad būtų sutarta dėl bendrų pozicijų; palankiai vertina pirmuosius pranešimus iš ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo dėl PPO reformos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | taigi palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos Komisijai 2018 m. birželio 28–29 d. suteiktą įgaliojimą ir atsižvelgia į išvadose išdėstytą požiūrį, taip pat palankiai vertina 2018 m. rugsėjo 18 d. Komisijos koncepcijos dokumentą dėl PPO modernizavimo ir 2018 m. rugsėjo 25 d. Kanados pasiūlymą dėl PPO reformos; tikisi, kad bus pateikta daugiau pasiūlymų, visų pirma iš besivystančių šalių, taip pat iš darbo grupių, kurios jau įsteigtos tarp PPO valstybių narių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | išreiškia didžiausią susirūpinimą dėl to, kad tik trys Apeliacinio komiteto pareigybės užimtos ir tai labai trukdo dabartiniam ir tinkamam ginčų sprendimo proceso veikimui, ir ragina Jungtines Amerikos Valstijas išspręsti šią problemą taip, kad būtų galima greitai vėl užpildyti laisvas Apeliacinio komiteto vietas; palankiai vertina Komisijos koncepcijos dokumente dėl PPO modernizavimo jos pateiktus pirminius pasiūlymus išspręsti problemą, sprendžiant tam tikras iškeltas problemas, pavyzdžiui, be kita ko, nustatyti kadenciją baigiantiems nariams skirtas pereinamojo laikotarpio taisykles arba pakeisti Apeliacinio komiteto kadencijų trukmę, arba pakeisti ilgiausią leidžiamą laikotarpį iki ataskaitos paskelbimo ir nustatyti naują Apeliacinio komiteto teismų praktiką; pažymi, kad JAV išreikštas susirūpinimas dėl Apeliacinio komiteto apima ne tik procedūrinius pokyčius, bet ir svarbias institucijos teisėjų sprendimų reformas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad 2018 m. gegužės 31 d. JAV sprendimas dėl „nacionalinio saugumo“ pagal 1962 m. Prekybos plėtros akto 232 skirsnį taikyti tarifus plieno ir aliuminio gaminiams yra nepagrįstas, taip pat mano, kad juo nesprendžiama plieno pertekliaus problema pasaulio rinkose ir jis neatitinka PPO taisyklių; tvirtai ragina Komisiją bendradarbiauti su JAV, kad būtų išspręsti nesutarimai dėl prekybos ir panaikintos kliūtys prekybai pagal PPO taisyklėmis pagrįstą ginčų sprendimo sistemą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad, siekiant pašalinti pagrindines dabartinės krizės priežastis, PPO būtina prisitaikyti prie kintančio pasaulio ir kartu išspręsti tam tikrus neišspręstus Dohos derybų raundo klausimus, visų pirma susijusius su aprūpinimu maistu; mano, kad todėl būtina:






  a) | pašalinti dabartines taisyklių spragas siekiant suvienodinti sąlygas dėl rinką iškraipančių subsidijų ir valstybinių įmonių, taip pat stengtis, kad intelektinės nuosavybės apsauga ir galimybės patekti į investicijų rinką būtų nuolat atnaujinamos; be to, spręsti apsaugos ir privalomo šaltinio kodo atskleidimo problemas ir kitos valstybės valdomos veiklos, dėl kurios padaugėja perteklinių pajėgumų, taip pat reguliavimo kliūčių paslaugoms ir investicijoms, įskaitant technologijų perdavimą, bendrųjų įmonių reikalavimus ir vietos turinio reikalavimus, klausimus; taip pat vykdyti galiojančių susitarimų įgyvendinimo, administravimo ir veikimo stebėseną; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

pašalinti dabartines taisyklių spragas siekiant suvienodinti sąlygas dėl rinką iškraipančių subsidijų ir valstybinių įmonių, taip pat stengtis, kad intelektinės nuosavybės apsauga ir galimybės patekti į investicijų rinką būtų nuolat atnaujinamos; be to, spręsti apsaugos ir privalomo šaltinio kodo atskleidimo problemas ir kitos valstybės valdomos veiklos, dėl kurios padaugėja perteklinių pajėgumų, taip pat reguliavimo kliūčių paslaugoms ir investicijoms, įskaitant technologijų perdavimą, bendrųjų įmonių reikalavimus ir vietos turinio reikalavimus, klausimus; taip pat vykdyti galiojančių susitarimų įgyvendinimo, administravimo ir veikimo stebėseną;

| b) | sukurti būtiną teisinį pagrindą, kad būtų galima spręsti technologinių naujovių klausimus, kuris apimtų e. prekybą, pasaulines vertės grandines, viešuosius pirkimus, atnaujintą vidaus reglamentavimą paslaugų srityje, taip pat labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones; |
| --- | --- |

b)

sukurti būtiną teisinį pagrindą, kad būtų galima spręsti technologinių naujovių klausimus, kuris apimtų e. prekybą, pasaulines vertės grandines, viešuosius pirkimus, atnaujintą vidaus reglamentavimą paslaugų srityje, taip pat labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones;

| c) | valdyti didžiausias visuotines aplinkosaugos ir socialines problemas, užtikrinant sistemingą prekybos, darbo ir aplinkos apsaugos darbotvarkių politikos suderinamumą; |
| --- | --- |

c)

valdyti didžiausias visuotines aplinkosaugos ir socialines problemas, užtikrinant sistemingą prekybos, darbo ir aplinkos apsaugos darbotvarkių politikos suderinamumą;

| d) | šiuo požiūriu palankiai vertinti Buenos Airėse priimtus bendrus pareiškimus dėl e. prekybos, vidaus reglamentavimo, investicijų lengvinimo ir moterų ekonominio įgalėjimo, taip pat nuo tada nuveiktą darbą šiais klausimais; |
| --- | --- |

d)

šiuo požiūriu palankiai vertinti Buenos Airėse priimtus bendrus pareiškimus dėl e. prekybos, vidaus reglamentavimo, investicijų lengvinimo ir moterų ekonominio įgalėjimo, taip pat nuo tada nuveiktą darbą šiais klausimais;

| 7. | pabrėžia, jog Europos Sąjunga turėtų pabrėžti savo privatumo ir duomenų apsaugos taisykles, kad būtų skatinama jas taikyti tarptautiniu lygmeniu ir kad jos taptų atskaitos tašku rengiant tarptautinius ir daugiašalius standartus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad galimybė dalyvauti viešuosiuose pirkimuose yra vienas iš Europos Sąjungos prioritetų jai vedant prekybos derybas, todėl tikimasi, kad PPO nariai vykdys įsipareigojimus prisijungti prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų, taip pat pagerins šios sutarties veikimą ir laikysis jos nuostatų paisydami abipusiškumo ir abipusės naudos principų; pažymi, kad galimų valstybės pagalbos sistemos patobulinimu ir viešųjų įmonių vaidmens visapusiškas veiksmingumas iš dalies priklauso nuo pažangos šioje srityje; ragina Komisiją bendradarbiauti su tomis narėmis, kurie vykdo prisijungimo prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų procesą, kad būtų paspartinti jų veiksmai, siekiant padidinti viešųjų pirkimų liberalizavimo naudą PPO narėms; |
| --- | --- |

8.

| 9. | yra įsitikinęs, kad dabartinis išsivysčiusių ir besivystančių šalių skyrimas neatspindi ekonominės padėties ir tikrosios padėties PPO ir kad tai yra kliūtis siekti pažangos Dohos derybų raundo klausimais, kuri kenkia skurdžiausioms šalims; primygtinai ragina pažengusias besivystančias šalis prisiimti atsakomybę ir užtikrinti, kad įnašai būtų proporcingi jų išsivystymo lygiui ir (sektoriaus) konkurencingumui; atkreipia dėmesį, kad Komisijos koncepcijos dokumente raginama priimti taisykles, pagal kurias besivystančios šalys neteks savo mažų pajamų statuso, kai jos taps turtingesnės; mano, kad, siekiant geriau atspindėti žmogaus socialinės raidos indeksus, reikėtų papildomai išnagrinėti specialaus ir diferencijuoto režimo mechanizmą, kaip politikos priemonę, kuria besivystančios šalys galės daugiašalių susitarimų įgyvendinimą susieti su gaunama parama iš turtingesnių šalių ir paramą teikiančių organizacijų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tvirtai pritaria tam, kad 2017 m. vasario mėn. du trečdaliai PPO narių ratifikavo prekybos lengvinimo susitarimą; yra įsitikinęs, kad prekybos lengvinimo susitarimu teikiamas svarbus pavyzdys ir jis galėtų tapti būsimų PPO susitarimų modeliu, atsižvelgiant į vystymosi statuso ir PPO narių poreikių skirtumus; ragina PPO nares prisiimti atsakomybę ir laikytis įsipareigojimų, atsižvelgiant į tikrą jų ekonominę galią ir pajėgumus; mano, kad ateityje kils sunkumų dėl visiško šio susitarimo ratifikavimo, būtent Afrikos šalyse narėse, kurioms numatoma didžiausia susitarimo nauda, veiksmingo prekybos lengvinimo susitarimo įgyvendinimo ir pranešimo apie paramą vystymuisi pagal susitarimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripažįsta, kad iš esmės Kinijos prisijungimas prie PPO 2001 m. padidino jos vidaus rinkos prieinamumą, o tai buvo naudinga pasaulio ekonomikai; yra susirūpinęs, kad Kinija nesilaiko PPO nacionalinio režimo principų ir jų dvasios; |
| --- | --- |

11.

| 12. | laikosi nuomonės, kad reikia persvarstyti derybų proceso veikimą, nustatant didesnį lankstumą nei šiuo metu suteikiamas pagal konsensuso taisyklę, tuo pat metu pripažįstant, kad požiūris, pagal kurį dėl visų darbotvarkės klausimų privaloma susitarti kartu, riboja daugiašalio prekybos valdymo veiksmingumą; išreiškia savo paramą lankstaus daugiašališkumo principui, pagal kurį PPO narės, suinteresuotos toliau spręsti tam tikrą klausimą, dėl kurio vis dar neįmanoma pasiekti bendro sutarimo, turėtų turėti galimybę iš anksto sudaryti keliašalius susitarimus arba pagal vadinamuosius PPO 4 priedo susitarimus, laikantis Marakešo susitarimo II straipsnio 3 dalies, III straipsnio 1 dalies ir X straipsnio 9 dalies, arba pagal vadinamuosius kritinės masės susitarimus, kuriais susiderėtos nuolaidos PPO narėms taikomos remiantis didžiausio palankumo statusu; ragina Komisiją pasinaudoti šiais straipsniais kaip alternatyva konstruktyviam dialogui su PPO narėmis, kad būtų išspręsti prekybos kliūčių ir PPO reformos bei jos veiklos klausimai; todėl mano, kad PPO nariai turėtų paskatinti PPO pajėgumų stiprinimą siekiant užtikrinti, kad PPO turėtų finansinių ir žmogiškųjų išteklių, atitinkančių padidėjusius poreikius, kad būtų galima išlaikyti tą pačią darbo kokybę; mano, kad iš esmės naujų narių piniginiai įnašai turėtų padidinti PPO biudžetą ir neskatinti mažesnių nario mokesčių dabartinėms narėms; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripažįsta, kad, nors taisyklėmis grindžiamas daugiašališkumas ir toliau yra svarbiausia PPO struktūros dalis, esama galimybių plėtoti gilesnį ir lankstesnį keliašalį bendradarbiavimą tarp suinteresuotųjų valstybių srityse, kuriose, kaip įrodyta, sunku pasiekti konsensuso; pažymi, kad tokiais susitarimais reikia papildyti daugiašalę darbotvarkę, o ne jai kenkti, ir jie neturėtų būti naudojami kaip alternatyvūs forumai, kuriais sprendžiami prekybos kliūčių klausimai, o jie turėtų būti laikomis tarpiniu žingsniu siekiant pažangos daugiašaliu lygmeniu; ragina atnaujinti keliašales derybas dėl Susitarimo dėl aplinkosaugos prekių ir prekybos paslaugomis susitarimo (TISA) ir prašo keliašaliuose ir daugiašaliuose susitarimuose nustatyti specialias taisykles, taikomas MVĮ; pabrėžia, kaip svarbu, kad PPO tęstų ir intensyvintų savo darbą, plėtodama tarptautinį bendradarbiavimą su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, kaip antai JT, EBPO, Pasaulio muitinių organizacija ir TDO, tačiau jomis neapsiribojant; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, vaidmenį, kurį prekyba gali ir privalo atlikti prisidėdama prie vystymosi ir prie darnaus vystymosi tikslų (DVT) iki 2030 m. pasiekimo, taip pat Paryžiaus susitarimo įsipareigojimų kovos su klimato kaita srityje įvykdymo; apgailestauja, kad 2016 m. blokuotas Susitarimas dėl aplinkosaugos prekių, ir primena, kad juo būtų galima užtikrinti didesnį žaliųjų technologijų prieinamumą ir jis padėtų įvykdyti pirmiau minėtus įsipareigojimus; pabrėžia, kad po derybų dėl žuvininkystės subsidijų PPO dabar turi apibrėžti konkretesnius veiksmus, kurių reikia imtis šioje srityje, kad būtų apsaugota gyvybė jūroje; primena, kad PPO gamybos procesas ir metodai (angl. PPMs) suteikia galimybę išskirti vadinamuosius „panašius produktus“ pagal jų poveikį aplinkai; siūlo atnaujinti PPO Prekybos ir aplinkos komiteto veiklą ir suteikti jam įgaliojimą parengti aiškius kovos su aplinkai žalinga veikla kriterijus bei nustatyti glaudesnius ryšius su UNFCCC sekretoriatu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | dar kartą patvirtina ryšį tarp lyčių lygybės ir įtraukaus vystymosi, kaip nurodoma ir 5-tajame DVT, ir kartu pabrėžia, kad moterų įgalėjimas yra itin svarbus veiksnys siekiant panaikinti skurdą, taip pat kad kliūčių moterims dalyvauti prekyboje panaikinimas yra ypač svarbus ekonominei plėtrai; palankiai vertina didesnį PPO dėmesį su prekyba ir lytimi susijusiems klausimams ir ragina 121 pasirašiusią 2017 m. Buenos Airių deklaraciją dėl prekybos ir ekonominio moterų įgalėjimo šalį laikytis savo įsipareigojimų; pabrėžia, kad reikia sistemingo lyčių aspektu grindžiamo požiūrio į visas PPO taisyklių rengimo sritis parengiant poveikio konkrečioms lytims vertinimus; pažymi, kokia svarbi tokia iniciatyva, kaip „SheTrades“, kad būtų atkreiptas dėmesys į teigiamą moterų vaidmenį prekybos srityje ir visame pasaulyje būtų skatinamas didesnis moterų dalyvavimas tarptautinėje prekyboje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į 2017 m. liepos mėn. Ženevoje vykusios 6-osios visuotinės pagalbos prekybai peržiūros „Prekybos, įtraukumo ir junglumo skatinimas siekiant darnaus vystymosi“ išvadas; pritaria nuomonei, kad tai turėtų būti įgyvendinta konkrečiais veiksmais, siekiant palengvinti e. prekybą, o skaitmenines galimybes, pvz., blokų grandinę, paversti prekybos realijomis, taip pat ir besivystančioms šalims; taigi pažymi, kad investicijos tiek į fizinę, tiek į skaitmeninę infrastruktūrą, kurios turi lemiamą svarbą siekiant padaryti pažangą šioje srityje, tebėra viena iš pagrindinių užduočių; todėl ragina PPO nares skatinti investicijas tiek į fizinę, tiek į skaitmeninę infrastruktūrą, be kitų iniciatyvų, skatinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pakartoja raginimą ES užtikrinti, kad jos veikla su besivystančiomis šalimis vystymosi ir prekybos srityse būtų grindžiama harmoninga sistema, taikoma lygiems partneriams, suderinta su politikos suderinamumo vystymosi labui principu, įtvirtintu Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnyje, ir ta veikla būtų siekiama skatinti ir gerbti žmogaus teises; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apgailestauja, kad 11-toji PPO ministrų konferencija neužtikrino pažangos klausimais, kurie itin svarbūs besivystančioms šalims; vis dėlto palankiai vertina sustiprintą lengvatinį režimą, užtikrintą Pasaulio prekybos organizacijoje mažiausiai išsivysčiusioms šalims, įskaitant preferencines kilmės taisykles ir lengvatinį režimą paslaugų teikėjams, taip pat pabrėžia, kad reikia imtis pajėgumų kūrimo priemonių, kurios sudarytų galimybes tiekėjams iš mažiausiai išsivysčiusių šalių pasinaudoti išimtimi paslaugų srityje mažiausiai išsivysčiusioms šalims; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad skaidrumas yra esminis elementas užtikrinant stabilią ir nuspėjamą prekybos ir investavimo aplinką; mano, kad svarbu gerinti priežiūros procedūrų skaidrumą didinant paskatas PPO narėms laikytis pranešimo reikalavimų, mažinant jų sudėtingumą bei naštą ir prireikus užtikrinant pajėgumų stiprinimą, o su tyčiniu reikalavimų nesilaikymu turėtų būti kovojama ir nuo jo atgrasoma; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad PPO sekretoriato vaidmuo supaprastinant ir apsaugant principo „iš apačios į viršų“ taikymą visų narių aktyviam dalyvavimui yra labai svarbus ir kad jis turėtų būti toliau stiprinamas ir paverčiamas lankstesniu remiant įvairius derybų procesus, taip pat įgyvendinimo ir stebėsenos funkcijas; mano, kad būtina stiprinti PPO sekretoriato finansinius bei žmogiškuosius išteklius, ir primygtinai ragina PPO nares bendrai vykdyti su tuo susijusius savo įsipareigojimus; reiškia nuomonę, kad taip pat reikėtų atgaivinti įprastą PPO komitetų darbą jų pirmininkams suteikiant aktyvesnį vaidmenį rengiant ir siūlant sprendimus ir kompromisus, tokiu būdu apimant ne tik narių įnašų mažinimą, ir sekretoriatas turėtų remti šią platesnio masto užduotį; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primygtinai ragina PPO nares užtikrinti demokratinį teisėtumą ir skaidrumą stiprinant PPO parlamentinį aspektą ir remti susitarimo memorandumą, kuriuo nustatomi oficialūs darbo santykiai su Parlamentine konferencija dėl PPO; todėl pabrėžia, kad būtina užtikrinti parlamentų narių galimybes visapusiškai susipažinti su derybomis dėl prekybos, dalyvauti rengiant ir įgyvendinant PPO sprendimus ir užtikrinti deramą prekybos politikos priežiūrą savo piliečių labui; |
| --- | --- |

21.

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir PPO generaliniam direktoriui. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  2001 m. lapkričio 14 d. Dohos ministrų deklaracija (WT/MIN(01)/DEC/1) – https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm

(2)  OL C 259 E, 2009 10 29, p. 77.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0439.

(4)  http://www.europarl.europa.eu/pcwto/en/sessions/2017.html

(5)  https://www.wto.org/english/news_e/news17_e/mc11_10dec17_e.htm

(6)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/gr17_e/gr17programme_e.htm

(7)  http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

(8)  http://www.consilium.europa.eu/lt/press/press-releases/2018/06/29/20180628-euco-conclusions-final/

(9)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/may/tradoc_156906.pdf

(10)  https://www.consilium.europa.eu/media/36165/final-eu-cn-joint-statement-consolidated-text-with-climate-change-clean-energy-annex.pdf

(11)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/september/tradoc_157331.pdf

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/119 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/119

---

P8_TA(2018)0478

2018 m. ataskaita dėl Serbijos

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Serbijos (2018/2146(INI))

(2020/C 363/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Sofijos deklaraciją ir Sofijos prioritetų darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Sofijos deklaraciją ir Sofijos prioritetų darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/213/EB (1) dėl Europos partnerystės su Serbija principų, prioritetų ir sąlygų, panaikinantį Sprendimą 2006/56/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/213/EB (1) dėl Europos partnerystės su Serbija principų, prioritetų ir sąlygų, panaikinantį Sprendimą 2006/56/EB,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 12 d. Komisijos nuomonę dėl Serbijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje (SEC(2011)1208), 2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą suteikti Serbijai šalies kandidatės statusą ir 2013 m. birželio 27–28 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą pradėti derybas su Serbija dėl stojimo į ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 12 d. Komisijos nuomonę dėl Serbijos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje (SEC(2011)1208), 2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą suteikti Serbijai šalies kandidatės statusą ir 2013 m. birželio 27–28 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą pradėti derybas su Serbija dėl stojimo į ES,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Serbijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS), kuris įsigaliojo 2013 m. rugsėjo 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Serbijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS), kuris įsigaliojo 2013 m. rugsėjo 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 (1999 m.), 2010 m. liepos 22 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo patariamąją nuomonę dėl vienašališko Kosovo nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise ir 2010 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/298, kuria pripažįstamas Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonės turinys ir teigiamai vertinamas ES pasirengimas palengvinti Serbijos ir Kosovo dialogą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 (1999 m.), 2010 m. liepos 22 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo patariamąją nuomonę dėl vienašališko Kosovo nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise ir 2010 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/298, kuria pripažįstamas Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonės turinys ir teigiamai vertinamas ES pasirengimas palengvinti Serbijos ir Kosovo dialogą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. pradėtą Berlyno procesą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. pradėtą Berlyno procesą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 13-14 d. vykusiame 8-ajame ES ir Serbijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto (SAPK) posėdyje priimtą pareiškimą ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 13-14 d. vykusiame 8-ajame ES ir Serbijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto (SAPK) posėdyje priimtą pareiškimą ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro ribotus įgaliojimus turinčios rinkimų stebėjimo misijos galutinę ataskaitą dėl 2016 m. liepos 29 d. Serbijoje įvykusių išankstinių parlamento rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro ribotus įgaliojimus turinčios rinkimų stebėjimo misijos galutinę ataskaitą dėl 2016 m. liepos 29 d. Serbijoje įvykusių išankstinių parlamento rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rinkimų vertinimo misijos ataskaitą dėl 2017 m. balandžio 2 d. Serbijoje įvykusių prezidento rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rinkimų vertinimo misijos ataskaitą dėl 2017 m. balandžio 2 d. Serbijoje įvykusių prezidento rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos 2018 m. ataskaitą dėl Serbijos (SWD(2018)0152), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos 2018 m. ataskaitą dėl Serbijos (SWD(2018)0152),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Komisijos komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Komisijos komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (COM(2018)0065),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 23 d. ES, Vakarų Balkanų ir Turkijos ekonominio ir finansinio dialogo bendras išvadas (9655/17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 23 d. ES, Vakarų Balkanų ir Turkijos ekonominio ir finansinio dialogo bendras išvadas (9655/17),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 16 d. įvykusį ketvirtąjį ES ir Serbijos stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 16 d. įvykusį ketvirtąjį ES ir Serbijos stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 25 d. įvykusį aštuntą Stojimo konferencijos su Serbija posėdį ministrų lygmeniu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 25 d. įvykusį aštuntą Stojimo konferencijos su Serbija posėdį ministrų lygmeniu,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos mėn. Europos Tarybos valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) ataskaitą dėl Serbijos ir 2017 m. spalio 20 d. GRECO ketvirtojo vertinimo etapo ataskaitą „Parlamento narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos mėn. Europos Tarybos valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) ataskaitą dėl Serbijos ir 2017 m. spalio 20 d. GRECO ketvirtojo vertinimo etapo ataskaitą „Parlamento narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencija“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos vertinimą dėl 2018–2020 m. Serbijos ekonominių reformų programos (SWD(2018)0132) ir 2018 m. gegužės 25 d. Tarybos priimtas ES ir Vakarų Balkanų ekonominio ir finansinio dialogo bendras išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos vertinimą dėl 2018–2020 m. Serbijos ekonominių reformų programos (SWD(2018)0132) ir 2018 m. gegužės 25 d. Tarybos priimtas ES ir Vakarų Balkanų ekonominio ir finansinio dialogo bendras išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 25 d. Venecijos komisijos nuomonę dėl konstitucinių nuostatų dėl teisminių institucijų pakeitimų projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 25 d. Venecijos komisijos nuomonę dėl konstitucinių nuostatų dėl teisminių institucijų pakeitimų projekto,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. Pasaulio Banko bei JT vystymosi programos atliktos apklausos, kurią parėmė Komisija, dėl marginalizuotų romų Vakarų Balkanų šalyse išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. Pasaulio Banko bei JT vystymosi programos atliktos apklausos, kurią parėmė Komisija, dėl marginalizuotų romų Vakarų Balkanų šalyse išvadas,

| — | atsižvelgdamas į bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Serbijos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Serbijos (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0331/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0331/2018),

| A. | kadangi Serbija, kaip kiekviena narystės ES siekianti šalis, turi būti vertinama pagal tuos pačius kriterijus atsižvelgiant į jos nuopelnus šiuos kriterijus vykdant, įgyvendinant ir jų laikantis ir kadangi būtinų reformų kokybė ir ryžtas jas įgyvendinant lemia stojimo tvarkaraštį; kadangi stojimas yra ir toliau bus nuopelnais grindžiamas procesas, visiškai priklausomas nuo kiekvienos šalies, įskaitant Serbiją, objektyvios pažangos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Serbija, kaip kiekviena narystės ES siekianti šalis, turi būti vertinama pagal tuos pačius kriterijus atsižvelgiant į jos nuopelnus šiuos kriterijus vykdant, įgyvendinant ir jų laikantis ir kadangi būtinų reformų kokybė ir ryžtas jas įgyvendinant lemia stojimo tvarkaraštį; kadangi stojimas yra ir toliau bus nuopelnais grindžiamas procesas, visiškai priklausomas nuo kiekvienos šalies, įskaitant Serbiją, objektyvios pažangos;

| B. | kadangi nuo derybų pradžios su Serbija derybos pradėtos dėl 14 skyrių, o dėl dviejų iš jų derybos preliminariai baigtos; |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo derybų pradžios su Serbija derybos pradėtos dėl 14 skyrių, o dėl dviejų iš jų derybos preliminariai baigtos;

| C. | kadangi Serbija nuolat siekė normalizuoti santykius su Kosovu ir dėl to 2013 m. balandžio 19 d. buvo sudarytas Pirmasis susitarimas dėl santykių normalizavimo principų ir 2015 m. rugpjūčio mėn. susitarimai; kadangi Serbija ir toliau palaikė dialogą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Serbija nuolat siekė normalizuoti santykius su Kosovu ir dėl to 2013 m. balandžio 19 d. buvo sudarytas Pirmasis susitarimas dėl santykių normalizavimo principų ir 2015 m. rugpjūčio mėn. susitarimai; kadangi Serbija ir toliau palaikė dialogą;

| D. | kadangi Serbija padėjo stiprinti regioninį bendradarbiavimą ir gerus kaimyninius santykius, taip pat taiką ir stabilumą, susitaikymą ir palankią aplinką, kad būtų sprendžiami anksčiau neišspręsti dvišaliai klausimai; |
| --- | --- |

D.

kadangi Serbija padėjo stiprinti regioninį bendradarbiavimą ir gerus kaimyninius santykius, taip pat taiką ir stabilumą, susitaikymą ir palankią aplinką, kad būtų sprendžiami anksčiau neišspręsti dvišaliai klausimai;

| E. | kadangi Serbija toliau laikosi įsipareigojimo kurti veikiančią rinkos ekonomiką ir toliau užtikrino Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo įgyvendinimo rezultatus; |
| --- | --- |

E.

kadangi Serbija toliau laikosi įsipareigojimo kurti veikiančią rinkos ekonomiką ir toliau užtikrino Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo įgyvendinimo rezultatus;

| F. | kadangi teisinė valstybė yra viena iš pagrindinių vertybių, kuria grindžiama ES ir kuri yra tiek plėtros proceso, tiek stabilizacijos ir asociacijos proceso pagrindas; kadangi reformos yra būtinos siekiant spręsti likusius svarbius uždavinius šioje srityje, visų pirma, užtikrinti nepriklausomas, nešališkas, atskaitingas ir veiksmingas teismines institucijas ir kovoti su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu, taip pat užtikrinti pagrindinių teisių apsaugą; |
| --- | --- |

F.

kadangi teisinė valstybė yra viena iš pagrindinių vertybių, kuria grindžiama ES ir kuri yra tiek plėtros proceso, tiek stabilizacijos ir asociacijos proceso pagrindas; kadangi reformos yra būtinos siekiant spręsti likusius svarbius uždavinius šioje srityje, visų pirma, užtikrinti nepriklausomas, nešališkas, atskaitingas ir veiksmingas teismines institucijas ir kovoti su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu, taip pat užtikrinti pagrindinių teisių apsaugą;

| G. | kadangi Serbija ratifikavo visas pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas, įskaitant, visų pirma, 1948 m. Konvenciją dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo (Nr. 87), 1949 m. Konvenciją dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas (Nr. 98) ir 1930 m. Konvenciją dėl priverstinio darbo (Nr. 29); |
| --- | --- |

G.

kadangi Serbija ratifikavo visas pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas, įskaitant, visų pirma, 1948 m. Konvenciją dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo (Nr. 87), 1949 m. Konvenciją dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas (Nr. 98) ir 1930 m. Konvenciją dėl priverstinio darbo (Nr. 29);

| H. | kadangi itin didelį susirūpinimą tebekelia saviraiškos laisvės ir žiniasklaidos nepriklausomumo padėtis – šį klausimą reikia spręsti ryžtingai ir veiksmingai, teikiant jam prioritetą; |
| --- | --- |

H.

kadangi itin didelį susirūpinimą tebekelia saviraiškos laisvės ir žiniasklaidos nepriklausomumo padėtis – šį klausimą reikia spręsti ryžtingai ir veiksmingai, teikiant jam prioritetą;

| I. | kadangi Serbija naudojasi pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP II) teikiama parama, kuri 2014–2020 m. laikotarpiu preliminariai siekė 1,5 mlrd. EUR; kadangi PNPP II pakoreguotas orientacinis asignavimas Serbijai 2018–2020 m. yra 722 mln. EUR; kadangi Serbijai buvo skirtas atlygis už laikotarpio vidurio rezultatus; |
| --- | --- |

I.

kadangi Serbija naudojasi pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP II) teikiama parama, kuri 2014–2020 m. laikotarpiu preliminariai siekė 1,5 mlrd. EUR; kadangi PNPP II pakoreguotas orientacinis asignavimas Serbijai 2018–2020 m. yra 722 mln. EUR; kadangi Serbijai buvo skirtas atlygis už laikotarpio vidurio rezultatus;

| 1. | palankiai vertina Serbijos toliau tęsiamą integracijos į Europos Sąjungą procesą; ragina Serbiją, padedant Komisijai, aktyviai propaguoti strateginį sprendimą Serbijos visuomenėje ir toliau didinti laiku ir skaidriai teikiamą informaciją apie ES ir jos finansuojamus projektus bei programas ir jų matomumą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad kruopštus reformų ir politikos priemonių įgyvendinimas yra pagrindinis sėkmingo integracijos proceso rodiklis; ragina Serbiją pagerinti naujų teisės aktų ir politikos priemonių planavimą, koordinavimą ir įgyvendinimo stebėseną; teigiamai vertina tai, kad patvirtintas trečiasis nacionalinės ES acquis priėmimo programos persvarstymas, ir įspėja dėl nepakankamo svarbių ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę padarinių derinant juos su acquis; teigiamai vertina Komisijos vertinimą, pateiktą komunikate „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“, kad esant tvirtai politinei valiai, įgyvendinant realias ir tvarias reformas bei priimant galutinius ginčų su kaimynais sprendimus Serbija galėtų tapti ES nare; ragina Tarybą ir Komisiją, jei padaryta reikiama pažanga, visų pirma pagrindinėje teisinės valstybės srityje, pritarti tam, kad būtų pradėtos derybos dėl techniniu požiūriu parengtų skyrių, ir paspartinti bendrą derybų dėl narystės procesą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina tai, kad sėkmingai baigtas 2018 m. PNPP programavimo procesas ir pasirašytas Pasirengimo narystei paramos kaimo plėtrai priemonės (IPARD II) finansavimo susitarimas; ragina Komisiją, rengiant naująją Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP III), į ją įtraukti atitinkamas nuostatas, kuriomis būtų atsižvelgta į galimą Serbijos stojimą į ES; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina Serbijos pažangą vystant veikiančią rinkos ekonomiką, užtikrinant ekonomikos augimą ir išlaikant makroekonominį ir pinigų stabilumą; pabrėžia, kad Serbija padarė nemažą pažangą taisydama tam tikrus savo politikos trūkumus, kurie kėlė problemų anksčiau, visų pirma konsoliduodama biudžetą; tačiau pabrėžia, kad vis dar aukštas nedarbo, protų nutekėjimo ir ekonominio neveiklumo lygis; ragina Serbiją parengti tvarų planą, susijusį su valstybės įmonių ateitimi; pabrėžia nepaprastai didelę mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) svarbą Serbijos ekonomikai ir ragina sukurti skaidresnę ir mažiau sudėtingą verslo aplinką; remia Serbijos stojimą į Pasaulio prekybos organizaciją (PPO); |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiškia susirūpinimą dėl nuolatinio nedarbo ir atkreipia dėmesį į mokymo ir jaunimo verslumo įgūdžių ugdymo svarbą; ragina Serbiją gerinti moterų padėtį darbo rinkoje; ragina Serbiją sustiprinti trišalį dialogą; ragina iš dalies keisti įstatymą dėl privalomo socialinio draudimo įmokų ir įstatymą dėl sveikatos draudimo, kad būtų užkirstas kelias smulkių žemės ūkio gamintojų diskriminacijai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į 2017 m. balandžio 2 d. įvykusius prezidento rinkimus; palankiai vertina bendrą rinkimų eigą ir ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų taikomi tarptautiniai standartai; ragina valdžios institucijas visapusiškai atkreipti dėmesį į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rinkimų stebėjimo misijos rekomendacijas ir jas įgyvendinti, visų pirma siekiant užtikrinti vienodas sąlygas kampanijų laikotarpiu, ir pradėti dialogą su nepriklausomomis vietos rinkimų stebėjimo misijomis; ragina valdžios institucijas tinkamai ištirti kaltinimus dėl pažeidimų, smurto ir bauginimų, pateiktus praėjusių rinkimų procesų metu; susirūpinęs atkreipia dėmesį į politinių partijų ir rinkimų kampanijų finansavimo skaidrumo trūkumą; atkreipia dėmesį į tai, kad politinių partijų finansavimas turi būti skaidrus ir atitikti tarptautinius standartus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Serbiją labiau suderinti savo politiką, įskaitant politiką dėl Rusijos, su ES užsienio ir saugumo politika, taip pat Jungtinėse Tautose; palankiai vertina svarų Serbijos indėlį į kelias ES bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijas ir operacijas (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta ir EUTM RCA) ir tolesnį dalyvavimą jose, nes Serbija dalyvauja 4 iš 6 karinių misijų ar operacijų, kurias šiuo metu vykdo Sąjunga; tačiau yra susirūpinęs dėl to, kad Serbija toliau bendradarbiauja karinėje srityje su Rusija ir Baltarusija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina Serbijos konstruktyvų požiūrį į migracijos ir pabėgėlių krizės poveikio valdymą ir dideles šalies pastangas suteikiant pastogę ir humanitarinę pagalbą, pirmiausia pasinaudojant ES parama; teigiamai vertina tai, kad Serbija priėmė naują prieglobsčio įstatymą, užsieniečių įstatymą ir sienų kontrolės įstatymą; primygtinai ragina Serbiją laipsniškai derinti savo vizų politiką su ES vizų politika; su susirūpinimu pažymi, kad dėl Serbijos nesuderintos vizų politikos susidarė galimybė neteisėtai migracijai ir neteisėtam žmonių gabenimui į ES šalis, taip pat į kaimynines ne ES šalis; primygtinai ragina Serbiją sukurti neteisėtų migrantų grąžinimo mechanizmą, kuris atitiktų ES acquis, ir toliau stiprinti gebėjimus siekiant tenkinti nelydimų nepilnamečių poreikius; ragina Serbiją rasti perspektyvų pabėgėlių iš kaimyninių šalių klausimo sprendimą, be kita ko, dėl jų būsto poreikių ir galimybės dirbti bei mokytis; |
| --- | --- |

8.

Teisinė valstybė

| 9. | primygtinai ragina Serbiją dėti kuo daugiau pastangų imtis reformų teisinės valstybės srityje ir visų pirma užtikrinti teismų sistemos nepriklausomumą ir bendrą veiksmingumą; pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas veiksmingų reformų šioje srityje įgyvendinimui; pažymi, kad, nors padaryta tam tikra pažanga mažinant nebaigtų nagrinėti senų vykdymo užtikrinimo bylų skaičių ir nustatant teismų praktikos harmonizavimo priemones, teismų nepriklausomumas Serbijoje dar nėra visiškai užtikrintas ir politinės įtakos teismų sistemai mastas išlieka problema; ragina Serbiją sustiprinti teisminių institucijų atskaitomybę, nešališkumą, profesionalumą ir bendrą veiksmingumą ir sukurti nemokamos teisinės pagalbos sistemą užtikrinant didelę nemokamos teisinės pagalbos teikėjų įvairovę; ragina įgyvendinti visus Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pakartoja, kad svarbu suintensyvinti kovą su korupcija, ir primygtinai ragina Serbiją parodyti aiškų įsipareigojimą spręsti šią problemą; teigiamai vertina tai, kad įgyvendinamas įstatymas dėl vyriausybinių institucijų organizavimo ir jurisdikcijos kovos su organizuotu nusikalstamumu, terorizmu ir korupcija srityje; palankiai vertina tai, kad buvo priimti šalies baudžiamojo kodekso ekonominių nusikaltimų skyriuje padaryti pakeitimai, ir ragina Serbiją, siekiant užkirsti kelią bet kokiam piktnaudžiavimui, juos visapusiškai įgyvendinti, įskaitant pakeitimą dėl piktnaudžiavimo tarnyba; ragina toliau įgyvendinti nacionalinę kovos su korupcija strategiją ir veiksmų planą; dar kartą ragina Serbiją kuo skubiau priimti naują įstatymą dėl Kovos su korupcija agentūros, kad pagerėtų naujų ir galiojančių teisės aktų ir politikos priemonių įgyvendinimo planavimas, koordinavimas ir stebėsena; pabrėžia, jog labai svarbu, kad ši agentūra gautų ir turėtų žmogiškųjų ir finansinių išteklių, kurių jai reikia siekiant nepriklausomai vykdyti įgaliojimus; pabrėžia, kad Kovos su korupcija agentūros nariai turi būti renkami laikantis skaidrumo ir interesų konflikto ar politinės priklausomybės nebuvimo principų; ragina valdžios institucijas užpildyti visus laisvus agentūros etatus; ragina Serbiją toliau gerinti rezultatus vykdant tyrimus, reiškiant kaltinimus ir priimant galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius aukšto lygio korupcijos bylose, taip pat reguliariai skelbti statistinius duomenis apie tyrimų rezultatus visose korupcija įtariamų valstybės tarnautojų bylose; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Serbijos valdžios institucijas įgyvendinti Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) rekomendacijas; ragina Serbijos parlamentą visų pirma įgyvendinti rekomendacijas, susijusias su korupcijos prevencija ir interesų konfliktais, ir priimti elgesio kodeksą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripažįsta, kad padaryta tam tikra pažanga kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, ir teigiamai vertina aktyvų Serbijos vaidmenį tarptautinio ir regioninio policijos ir teisminio bendradarbiavimo srityje; ragina Serbiją parodyti, kad ir toliau yra įsipareigojusi, ir pasiekti apčiuopiamų rezultatų šioje kovoje, visų pirma užtikrinant įtikinamus rezultatus vykdant tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir priimant apkaltinamuosius nuosprendžius organizuoto nusikalstamumo bylose, įskaitant neteisėtą prekybą ir neteisėtą migrantų gabenimą iš Serbijos į ES ir ES nepriklausančias šalis, su organizuotu nusikalstamumu susijusius nužudymus, kibernetinius nusikaltimus, finansinius srautus, kuriais remiama teroristinė veikla, ir pinigų plovimą; ragina Serbiją toliau visapusiškai įgyvendinti veiksmų planą, dėl kurio susitarta su Finansinių veiksmų darbo grupe (FATF); atkreipia dėmesį į didėjantį kriminalinių užpuolimų skaičių ir ragina spręsti šią problemą visapusiškai bendradarbiaujant su teisminėmis institucijomis; |
| --- | --- |

12.

Demokratija ir socialinis dialogas

| 13. | pabrėžia, kad Serbijos parlamentas vis dar neužtikrina veiksmingos vykdomosios valdžios priežiūros ir kad būtina toliau didinti teisėkūros proceso skaidrumą, įtraukumą ir kokybę; palankiai vertina tai, kad vis rečiau taikomos skubios įstatymų priėmimo procedūros; vis dėlto pabrėžia, kad vis dar dažnokai taikomos skubios procedūros mažina parlamento ir visuomenės kontrolės veiksmingumą; pabrėžia, kad turėtų būti vengiama veiksmų, ribojančių Serbijos parlamento gebėjimą vesti veiksmingas diskusijas dėl teisės aktų ir užtikrinti jų kontrolę; pabrėžia opozicijos darbo svarbą demokratinėje šalyje ir pabrėžia, kad jos politikai neturėtų nukentėti nuo melagingų pranešimų ir šmeižto; reiškia susirūpinimą dėl to, kad kai kurie politikai naudoja viešas diskusijas tam, kad paskatintų radikalizmo stiprėjimą; ragina imtis papildomų priemonių, kad būtų užtikrintas partijų tarpusavio dialogas ir veiksmingas pilietinės visuomenės dalyvavimas; ragina Serbijos parlamentą persvarstyti obstrukcinę praktiką ir tai, ar dėl jos slopinamos demokratinės diskusijos; palankiai vertina Serbijos parlamento nuolatines pastangas didinti skaidrumą rengiant debatus dėl Serbijos derybinių pozicijų dėl stojimo į ES derybų skyrių ir vykdant diskusijas su pagrindine derybininkų grupe ir Nacionaliniu konventu dėl Europos Sąjungos; pabrėžia, kad nepriklausomų reguliavimo institucijų, įskaitant šalies ombudsmeną, Kovos su korupcija agentūrą, nacionalinę audito instituciją ir visuomeninės svarbos informacijos ir asmens duomenų apsaugos komisarą, vaidmuo turi būti visapusiškai pripažintas ir remiamas; ragina Serbijos parlamentą įgyvendinti nepriklausomų reguliavimo institucijų, visų pirma ombudsmeno, išvadas ir rekomendacijas; primena, kad vienas iš Europos socialinio modelio ramsčių yra socialinis dialogas ir kad reguliarios vyriausybės bei socialinių partnerių konsultacijos yra nepaprastai svarbios siekiant išvengti socialinės įtampos ir konfliktų; pabrėžia, kad socialiniame dialoge būtina ne tik keistis informacija, bet ir konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais dėl svarbių teisės aktų, prieš pradedant jų parlamentinę procedūrą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina šalies teisminių institucijų konstitucinės reformos projektą, pateiktą Venecijos komisijai, kad ji pateiktų nuomonę; pabrėžia, kad svarbu visapusiškai įgyvendinti Venecijos komisijos rekomendacijas; ragina Serbijos valdžios institucijas pradėti dalyvauti konstruktyviai rengiamose įtraukiose ir prasmingose viešose diskusijose, kad būtų informuojama apie šalyje vykstantį konstitucinės reformos procesą; ragina surengti visapusiškas viešas konsultacijas prieš galutinio projekto pateikimą Serbijos parlamentui; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina Serbijos pažangą reformuojant viešąjį administravimą, pirmiausia priimant keletą naujų įstatymų dėl valstybės tarnautojų atlyginimų ir darbo santykių, dėl vietos valdžios ir atlyginimų autonominėse provincijose ir dėl nacionalinės mokymo akademijos; pabrėžia, kad politinės įtakos skiriant asmenis į vyresniųjų vadovų pareigas klausimas ir toliau kelia susirūpinimą; ragina Serbiją iš dalies pakeisti valstybės tarnybos įstatymą, kad būtų užtikrintas viešojo administravimo neutralumas; pažymi, kad norint sėkmingai įgyvendinti pagrindines reformas svarbu stiprinti administracinius gebėjimus visais lygmenimis; palankiai vertina Europos integracijos ministerijos, į kurią buvo įtraukti buvusio Serbijos Europos integracijos biuro padaliniai, toliau nustatantys politines gaires dėl Europos integracijos proceso, sukūrimą; |
| --- | --- |

15.

Žmogaus teisės

| 16. | pabrėžia, kad sukurta teisėkūros ir institucinė žmogaus teisių užtikrinimo sistema; pažymi, kad ją būtina nuosekliai ir veiksmingai įgyvendinti visoje šalyje; ragina Serbiją priimti naują įstatymą dėl duomenų apsaugos ir užtikrinti, kad jis visapusiškai atitiktų ES standartus ir geriausią praktiką; pažymi, kad reikia ir toliau dėti nuolatines pastangas, kad būtų pagerinta pažeidžiamoms grupėms priklausančių asmenų, įskaitant vaikus, neįgaliuosius, užsikrėtusius ŽIV arba sergančius AIDS ir LGBTI asmenis, padėtis; smerkia nuolat vykdomus neapykantos nusikaltimus prieš romus ir LGBTI asmenis; ragina Serbiją aktyviai vykdyti tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir priimti apkaltinamuosius nuosprendžius nusikaltimų dėl neapykantos bylose; ragina Serbijos valdžios institucijas skatinti tolerancijos atmosferą ir pasmerkti visų formų neapykantą kurstančias kalbas, viešą pritarimą genocidui ir jo neigimą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primygtinai ragina Serbiją sustiprinti savo valdžios institucijų vaidmenį ir gebėjimą apsaugoti pažeidžiamas grupes, įskaitant moteris, vaikus ir neįgaliuosius, ir šiuo tikslu užtikrinti geresnį koordinavimą tarp policijos, prokurorų ir socialinių tarnybų; palankiai vertina tai, kad Serbija ratifikavo Stambulo konvenciją, ir naujausius pokyčius, susijusius su vaikų apsaugos nuo smurto priemonėmis, įskaitant vyriausybės pranešimą apie vaikų ombudsmeno tarnybos įsteigimą, ir ragina valdžios institucijas stebėti teisės aktų ir kitų priemonių poveikį; pabrėžia, kad vis dar yra trūkumų, susijusių su neįgaliųjų žmogaus teisių užtikrinimu, ir primygtinai ragina vyriausybę priimti nacionalinę strategiją dėl neįgaliųjų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aktyviai skatina Serbijos valdžios institucijas dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti padėtį saviraiškos ir žiniasklaidos laisvės srityje; palankiai vertina tai, kad sukurta nauja žiniasklaidos strategijos projekto rengimo darbo grupė; pabrėžia, kad grasinimai, bauginimas ir smurtas prieš žurnalistus ir žiniasklaidos priemones, įskaitant administracinį priekabiavimą ir bauginimą pasitelkiant teismų procedūras, ir toliau kelia susirūpinimą; ragina pareigūnus nuosekliai viešai smerkti bet kokios formos žurnalistų bauginimą ir susilaikyti nuo kišimosi į žiniasklaidos ir žurnalistų veiklą, be kita ko, rinkimų aplinkybėmis; šiuo požiūriu pažymi, kad, nors keletas bylų buvo išnagrinėta ir keletas kaltinimų iškelta, apkaltinamųjų nuosprendžių priimta dar nedaug; teigiamai vertina nuolatinės darbo grupės, įsteigtos pagal susitarimą dėl bendradarbiavimo ir priemonių, skirtų žurnalistų saugumui didinti, pastangas ir ragina valdžios institucijas rodyti visišką įsipareigojimą vykdyti tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą visais išpuolių prieš žurnalistus ir žiniasklaidos priemones atvejais; ragina visapusiškai įgyvendinti žiniasklaidos įstatymus ir padidinti šalies Elektroninės žiniasklaidos reguliavimo įstaigos nepriklausomumą; palankiai vertina atnaujintas pastangas priimti žiniasklaidos strategiją, kad būtų sukurta pliuralistinės žiniasklaidos aplinka, ir šiuo požiūriu pabrėžia skaidrių ir įtraukių konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais svarbą; pabrėžia, kad reikia visiško skaidrumo žiniasklaidos nuosavybės ir finansavimo srityje; ragina priimti tokias politikos priemones, kuriomis būtų apsaugota žiniasklaida ir programos Serbijoje gyvenančių tautinių mažumų kalbomis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Serbijos valdžios institucijas stiprinti bendradarbiavimą su pilietinės visuomenės organizacijomis, įskaitant moterų organizacijas ir žmogaus teisių grupes, kurių vaidmuo yra labai svarbus siekiant gerai veikiančios demokratijos; smerkia neigiamas kampanijas ir apribojimus, nukreiptus prieš konkrečias PVO; ragina priimti nacionalinę strategiją ir susijusį veiksmų planą, skirtą aplinkai, kurioje veikia PVO, reglamentuoti; mano, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti sistemingą valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimą, ir ragina skirti daugiau dėmesio teisės aktų rengimui ir įgyvendinimui srityse, kurios daro poveikį pilietinei visuomenei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į tam tikrą pažangą, padarytą neteisėto privačios nuosavybės griovimo ir laisvo judėjimo laisvės ribojimo srityje 2016 m. balandžio mėn. Belgrado miesto Savamalos rajone; ragina išspręsti šias problemas ir visapusiškai bendradarbiauti su teisminėmis institucijomis atliekant tyrimus, kad kaltininkai būtų patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

20.

Pagarba mažumoms ir jų apsauga

| 21. | palankiai vertina tai, kad priimtas tautinių mažumų teisių užtikrinimo veiksmų planas ir išleistas dekretas dėl tautinių mažumų fondo steigimo; ragina Serbijos vyriausybę visapusiškai įgyvendinti visas tarptautines sutartis, susijusias su mažumų teisėmis; pabrėžia, kad pažanga siekiant užtikrinti tautinių mažumų teises nėra patenkinama, ir ragina visapusiškai įgyvendinti veiksmų planą ir užtikrinti geresnį suinteresuotųjų subjektų, įskaitant kaimynines šalis, koordinavimą ir įtrauktį transporto ir komunikacijos tikslais; pažymi, kad tautinių mažumų fondas veikia ir kad jo finansavimas buvo padidintas; palankiai vertina tai, kad priimti labai svarbūs teisės aktai dėl mažumų teisių sistemos; dar kartą ragina Serbiją užtikrinti nuoseklų teisės aktų dėl mažumų apsaugos įgyvendinimą, įskaitant dėl švietimo ir kultūros, mažumų kalbų vartojimo, atstovavimo viešajame administravime ir teisminėse institucijose ir nuolatinės galimybės naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir religinėmis paslaugomis mažumų kalbomis; pripažįsta aktyvų šalies tautinių mažumų dalyvavimą rinkimų cikluose ir ragina priimti politikos priemones, kuriomis būtų garantuojamas jų tinkamas politinis atstovavimas Serbijos nacionalinėje asamblėjoje; ragina visapusiškai įgyvendinti teisę į gimimo registravimą laiku; pabrėžia, kad žmogaus teisių, įskaitant tautinių mažumų teises, propagavimas ir apsauga yra būtinoji stojimo į ES sąlyga; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad Voivodinos kultūros įvairove prisidedama prie Serbijos tapatybės; pabrėžia, kad Voivodinos autonomija turėtų būti išsaugota ir kad įstatymas dėl Voivodinos finansavimo išteklių turėtų būti nedelsiant priimtas, kaip numatyta Konstitucijoje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina tai, kad priimta nauja romų socialinės įtraukties 2016–2025 m. strategija, kartu su veiksmų planu dėl švietimo, sveikatos apsaugos, būsto ir užimtumo; palankiai vertina tai, kad strategijoje pripažįstama, jog romų tautybės moterys susiduria su ypatinga diskriminacija; primygtinai ragina Serbiją nustatyti aiškius tikslus ir rodiklius, kad būtų galima stebėti, kaip įgyvendinama naujoji strategija; yra susirūpinęs dėl to, kad mokyklos nebaigia daug romų tautybės mergaičių; pažymi, kad dauguma romų kenčia nuo socialinės atskirties ir susiduria su sistemingais jų teisių pažeidimais; ragina visapusiškai įgyvendinti naują romų įtraukties strategiją ir veiksmų planą; pabrėžia, kad svarbu parengti kovos su romų diskriminacija ir priešiškumu romams politiką; ragina visais lygmenimis sudaryti sąlygas prasmingam viešam ir politiniam romų dalyvavimui; |
| --- | --- |

23.

Regioninis bendradarbiavimas ir geri kaimyniniai santykiai

| 24. | palankiai vertina tai, kad Serbija ir toliau pasiryžusi konstruktyviai plėtoti dvišalius santykius su kitomis plėtros šalimis ir kaimyninėmis ES valstybėmis narėmis; palankiai vertina tai, kad Serbija toliau dalyvavo keliose regioninio bendradarbiavimo iniciatyvose, pavyzdžiui, Pietryčių Europos šalių bendradarbiavimo procese, Regioninio bendradarbiavimo taryboje, Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarime (VELPS), Adrijos ir Jonijos jūrų iniciatyvoje, ES makroregioninėje strategijoje dėl Dunojaus regiono (EUSDR), ES strategijoje dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono (EUSAIR), Brdo-Brijuni procese, Vakarų Balkanų šešeto iniciatyvoje ir jos jungčių darbotvarkėje, taip pat Berlyno procese; palankiai vertina iki šiol pasiektus Vakarų Balkanų šešeto iniciatyvios rezultatus ir ragina toliau kurti regioninę ekonominę erdvę (REE); dar kartą ragina Serbiją įgyvendinti jungčių reformos priemones, susijusias su jungčių darbotvarke; palankiai vertina Serbijos pastangas teikti pirmenybę investicijoms į infrastruktūrą ir pabrėžia, kad svarbu regione užtikrinti daugiau jungčių; pažymi, kad turi būti dedama daugiau pastangų pasienio regionų ekonominės ir socialinės plėtros srityje, kad būtų išvengta jų gyventojų skaičiaus mažėjimo; pritaria pasiūlymui Vakarų Balkanuose sumažinti tarptinklinio ryšio mokesčius; pabrėžia, kad neišspręsti dvišaliai ginčai neturėtų trukdyti stojimo procesui; tvirtai remia Vakarų Balkanų partnerių įsipareigojimą toliau stiprinti gerus kaimyninius santykius, regioninį stabilumą ir tarpusavio bendradarbiavimą; primena, kad ES yra pasiryžusi stiprinti ir intensyvinti savo veiklą siekiant remti šio pertvarką; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina tai, kad priimta nacionalinė strategija dėl karo nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už juos; atkreipia dėmesį į tai, kad buvo priimta baudžiamojo persekiojimo strategija dėl karo nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo, ir primygtinai ragina Serbiją vykdyti visus numatytus veiksmus; palankiai vertina naujo karo nusikaltimų bylų prokuroro paskyrimą 2017 m. gegužės mėn.; pakartoja savo raginimą įgyvendinti šią strategiją, visų pirma pareiškiant kaltinimus, ir priimti operatyvinio baudžiamojo persekiojimo strategiją; ragina Serbiją veiksmingai tirti visus karo nusikaltimų atvejus, ypač gerai žinomus, ir tokiais atvejais bendradarbiauti su regioniniais partneriais; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant išspręsti šiuos klausimus ES ir Serbijos derybų procese; primygtinai ragina valdžios institucijas toliau spręsti per paskutinio XX a. dešimtmečio karus dingusių asmenų problemą; ragina Serbiją ir vėl visapusiškai bendradarbiauti su dabartiniu Tarptautinių baudžiamųjų tribunolų mechanizmu; primygtinai ragina Serbijos valdžios institucijas ir toliau spręsti klausimą, susijusį su dingusių asmenų likimu, taip pat atverti valstybinius archyvus, susijusius su karo laikotarpiu; primygtinai ragina Serbiją parengti nukentėjusiesiems ir jų šeimoms skirtą restitucijos sistemą; pakartoja, kad remia iniciatyvą įsteigti faktų apie karo nusikaltimus ir kitus rimtus žmogaus teisių pažeidimus buvusiosios Jugoslavijos teritorijoje nustatymo regioninę komisiją; pabrėžia Regioninio jaunimo bendradarbiavimo biuro (RYCO) ir jo vietos padalinių darbo svarbą skatinant jaunimo susitaikymą; ragina toliau iš dalies keisti įstatymą dėl restitucijos ir pabrėžia nediskriminacinio elgesio su ieškovais, prašančiais taikyti restituciją, svarbą, palyginti su kitais naudos gavėjais, visų pirma viešosios nuosavybės registracijos srityje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | apgailestauja, kad kai kurios Serbijos valdžios institucijos ne kartą neigė Srebrenicos genocidą; primena joms, kad norint visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai ir ją pakeisiančiu Tarptautinių baudžiamųjų tribunolų mechanizmu taip pat reikia visiškai priimti ir įgyvendinti jų nutarimus ir sprendimus; pabrėžia, kad Srebrenicos genocido pripažinimas yra esminis žingsnis Serbijos kelyje į Europos Sąjungą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina nuolatinį Serbijos dalyvavimą santykių su Kosovu normalizavimo procese ir jos įsipareigojimą įgyvendinti susitarimus, pasiektus dialogu, kurį vykdyti padėjo ES; teigiamai vertina Serbijos prezidento pradėtą vidaus dialogą dėl Kosovo; dar kartą ragina ir toliau sąžiningai ir laiku visapusiškai įgyvendinti visus jau sudarytus susitarimus, įskaitant susitarimus dėl energetikos, ir ragina abi šalis ryžtingai tęsti santykių normalizavimo procesą; pabrėžia, kad svarbu sukurti savivaldybių, kuriose daugiausia gyvena serbai, asociaciją ir (arba) bendriją; pabrėžia, kad būtina paspartinti darbą dėl dialogo naujo etapo, atsižvelgiant į Serbijos ir Kosovo visapusišką santykių normalizavimą, kuris turi būti įtvirtintas teisiškai privalomu susitarimu; dar kartą ragina EIVT atlikti šalių rezultatų vykdant savo įsipareigojimus vertinimą; vienareikšmiškai smerkia Kosovo serbų politiko Oliverio Ivanovićo nužudymą ir pabrėžia, kad Kosovo ir Serbijos tyrėjai turi iš tikrųjų bendradarbiauti ir reikia teikti tarptautinę paramą siekiant patraukti nusikaltėlius atsakomybėn; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia dėmesį į vykstančias diskusijas ir viešus pareiškimus dėl galimo Serbijos ir Kosovo sienos koregavimo, įskaitant teritorijų mainus; pabrėžia, kad tiek Kosovo, tiek Serbijos pobūdis yra daugiatautis ir kad šiame regione neturėtų būti siekiama sukurti tautiniu požiūriu monolitinių valstybių; pritaria dialogui, kurį palengvina ES siekdama sukurti pagrindą Serbijos ir Kosovo išsamaus normalizavimo susitarimo sudarymui; mano, kad bet koks susitarimas galėtų būti priimtinas tik tuomet, jei abi šalys dėl jo sutaria, atsižvelgdamos į bendrą regiono stabilumą ir tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

28.

| 29. | yra susirūpinęs dėl pakartotinių aukšto rango politikų pareiškimų, kuriuose keliama abejonių dėl Bosnijos ir Hercegovinos teritorinio vientisumo, ir smerkia bet kokią nacionalistinę retoriką, kuria siekiama paskatinti jos suskaidymą; |
| --- | --- |

29.

Energetika ir transportas

| 30. | ragina Serbiją visapusiškai įgyvendinti jungčių reformos priemones energetikos sektoriuje; ragina Serbiją plėtoti konkurenciją dujų rinkoje ir vykdyti atitinkamus įsipareigojimus dėl išskaidymo, kaip numatyta trečiajame energetikos dokumentų rinkinyje; ragina Serbiją plėtoti savo energetikos politiką siekiant sumažinti priklausomybę nuo dujų importo iš Rusijos; palankiai vertina šalies pastangas skatinti investicijas į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją; primena, kad teisės aktai dėl efektyvaus energijos vartojimo nevisiškai atitinka atitinkamas ES direktyvas; ragina Serbiją įvairinti savo energijos šaltinius įtraukiant kitus atsinaujinančiuosius energijos išteklius; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Serbijos vyriausybę imtis būtinų priemonių, kad būtų išsaugotos saugomos teritorijos, visų pirma statant hidroelektrines aplinkos požiūriu pažeidžiamose teritorijose, pvz., Stara Planina gamtos parke; atsižvelgdamas į tai, ragina atlikti išsamius poveikio aplinkai vertinimus, pagrįstus ES standartais, nustatytais Paukščių ir Buveinių direktyvose ir Vandens pagrindų direktyvoje; ragina Serbijos vyriausybę didinti planuojamų projektų skaidrumą įtraukiant visuomenę ir konsultuojantis su ja, apimant visus suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palankiai vertina 2018 m. gegužės 17 d. Sofijoje įvykusiame Vakarų Balkanų šalių aukščiausiojo lygio vadovų susitikime Serbijos ir Bulgarijos pasirašytą bendrą įsipareigojimą įrengti jungiamąjį dujotiekį tarp šių dviejų šalių, taip pat 2018 m. PNPP dokumentų rinkinio, į kurį įtrauktas strategiškai svarbus infrastruktūros projektas „Nišo–Merdare–Prištinos taikos kelias“, sudarysiantis sąlygas geresniam susisiekimui tarp centrinės Serbijos ir Kosovo ir turėsiantis simbolinę reikšmę santykiams regione, priėmimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | yra labai susirūpinęs dėl nerimą keliančio oro taršos lygio Serbijoje, dėl kurio, remiantis Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, 2016 m. nuo kvėpavimo sistemos ligų mirė apie 6 500 žmonių; todėl ragina Serbijos valdžios institucijas imtis reikiamų trumpalaikių priemonių, kad būtų galima pakeisti šią padėtį, ir vidutinės trukmės bei ilguoju laikotarpiu veiksmingai reformuoti transporto ir judumo politiką didžiuosiuose miestuose; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Serbijos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  OL L 80, 2008 3 19, p. 46.

(2)  OL C 331, 2018 9 18, p. 71.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/127 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/127

---

P8_TA(2018)0479

2018 m. ataskaita dėl Kosovo

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Kosovo (2018/2149(INI))

(2020/C 363/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į Europos Sąjungą perspektyvos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į Europos Sąjungą perspektyvos,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Sofijos deklaraciją ir prie jos pridėtą Sofijos prioritetų darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Sofijos deklaraciją ir prie jos pridėtą Sofijos prioritetų darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, kuris galioja nuo 2016 m. balandžio 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, kuris galioja nuo 2016 m. balandžio 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 11 d. Prištinoje paskelbtą Europos reformų darbotvarkę Kosovui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 11 d. Prištinoje paskelbtą Europos reformų darbotvarkę Kosovui,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugpjūčio 1 d. įsigaliojusį bendrąjį susitarimą su Kosovu dėl jo dalyvavimo Sąjungos programose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugpjūčio 1 d. įsigaliojusį bendrąjį susitarimą su Kosovu dėl jo dalyvavimo Sąjungos programose,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Komisijos komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Komisijos komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (COM(2018)0065),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos komunikatą dėl ES plėtros politikos (COM(2018)0450) ir prie jo pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2018 m. ataskaita dėl Kosovo“ (SWD(2018)0156), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos komunikatą dėl ES plėtros politikos (COM(2018)0450) ir prie jo pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2018 m. ataskaita dėl Kosovo“ (SWD(2018)0156),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 19 d. pirmąjį susitarimą dėl principų, reglamentuojančių Serbijos ir Kosovo vyriausybių santykių normalizavimą, ir į kitus Briuselio susitarimus pagal ES remiamą dialogą dėl santykių normalizavimo, įskaitant Integruoto sienų valdymo protokolą, teisinį pagrindą steigti savivaldybių, kuriose daugiausia gyvena serbai, asociaciją / bendriją ir susitarimus dėl Mitrovicos tilto ir dėl energetikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 19 d. pirmąjį susitarimą dėl principų, reglamentuojančių Serbijos ir Kosovo vyriausybių santykių normalizavimą, ir į kitus Briuselio susitarimus pagal ES remiamą dialogą dėl santykių normalizavimo, įskaitant Integruoto sienų valdymo protokolą, teisinį pagrindą steigti savivaldybių, kuriose daugiausia gyvena serbai, asociaciją / bendriją ir susitarimus dėl Mitrovicos tilto ir dėl energetikos,

| — | atsižvelgdamas į Kosovo serbų teisėjų, prokurorų ir administracijos darbuotojų integravimą į Kosovo teismų sistemą pagal 2015 m. vasario mėn. pasiektą Teisingumo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kosovo serbų teisėjų, prokurorų ir administracijos darbuotojų integravimą į Kosovo teismų sistemą pagal 2015 m. vasario mėn. pasiektą Teisingumo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2018/856, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX KOSOVO) (1), kuriuo iki 2020 m. birželio 14 d. taip pat buvo pratęsta misijos trukmė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2018/856, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2008/124/BUSP dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX KOSOVO) (1), kuriuo iki 2020 m. birželio 14 d. taip pat buvo pratęsta misijos trukmė,

| — | atsižvelgdamas į Bendrosios saugumo ir gynybos politikos (BSGP) 2017 m. metinę misijų ir operacijų ataskaitą ir EULEX 2017 m. susitarimo pažangos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrosios saugumo ir gynybos politikos (BSGP) 2017 m. metinę misijų ir operacijų ataskaitą ir EULEX 2017 m. susitarimo pažangos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus ataskaitas apie JT laikinosios administracijos misijos Kosove (UNMIK) vykdomos veiklos, įskaitant naujausią 2018 m. gegužės 1 d. ataskaitą ir 2018 m. vasario 7 d. ataskaitą dėl Taikos palaikymo pajėgų Kosove (KFOR) operacijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus ataskaitas apie JT laikinosios administracijos misijos Kosove (UNMIK) vykdomos veiklos, įskaitant naujausią 2018 m. gegužės 1 d. ataskaitą ir 2018 m. vasario 7 d. ataskaitą dėl Taikos palaikymo pajėgų Kosove (KFOR) operacijų,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos 2018–2020 m. Kosovo ekonominių reformų programos įvertinimą (SWD(2018)0133) ir 2018 m. gegužės 25 d. Tarybos priimtas ES ekonominio ir finansinio dialogo su Vakarų Balkanais ir Turkija bendras išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos 2018–2020 m. Kosovo ekonominių reformų programos įvertinimą (SWD(2018)0133) ir 2018 m. gegužės 25 d. Tarybos priimtas ES ekonominio ir finansinio dialogo su Vakarų Balkanais ir Turkija bendras išvadas,

| — | atsižvelgdamas į ES rinkimų stebėjimo misijos 2017 m. birželio 11 d. galutinę ataskaitą dėl parlamento rinkimų Kosove ir 2017 m. spalio 22 d. galutinę ataskaitą dėl mero ir miesto savivaldybių tarybų rinkimų Kosove, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES rinkimų stebėjimo misijos 2017 m. birželio 11 d. galutinę ataskaitą dėl parlamento rinkimų Kosove ir 2017 m. spalio 22 d. galutinę ataskaitą dėl mero ir miesto savivaldybių tarybų rinkimų Kosove,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 17–18 d. Strasbūre įvykusį ketvirtą ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 17–18 d. Strasbūre įvykusį ketvirtą ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdį,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl 2016 m. gegužės 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (Kosovas) (COM(2016)0277), ir į 2016 m. gegužės 4 d. ketvirtąją Komisijos ataskaitą dėl Kosovo pažangos, padarytos įgyvendinant vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano reikalavimus (COM(2016)0276), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl 2016 m. gegužės 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (Kosovas) (COM(2016)0277), ir į 2016 m. gegužės 4 d. ketvirtąją Komisijos ataskaitą dėl Kosovo pažangos, padarytos įgyvendinant vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano reikalavimus (COM(2016)0276),

| — | atsižvelgdamas į Kosovo ir Juodkalnijos sienos demarkacijos susitarimo ratifikavimą Juodkalnijos ir Kosovo parlamentuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kosovo ir Juodkalnijos sienos demarkacijos susitarimo ratifikavimą Juodkalnijos ir Kosovo parlamentuose,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244(1999), 2010 m. liepos 22 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo patariamąją nuomonę dėl vienašališko Kosovo nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise ir 2010 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/298, kuria pripažįstamas Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonės turinys ir teigiamai vertinamas ES pasirengimas palengvinti Serbijos ir Kosovo dialogą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244(1999), 2010 m. liepos 22 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo patariamąją nuomonę dėl vienašališko Kosovo nepriklausomybės paskelbimo suderinamumo su tarptautine teise ir 2010 m. rugsėjo 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/298, kuria pripažįstamas Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonės turinys ir teigiamai vertinamas ES pasirengimas palengvinti Serbijos ir Kosovo dialogą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. Komisijos, Pasaulio Banko ir Jungtinių Tautų vystymo programos atliktos apklausos dėl marginalizuotų romų Vakarų Balkanų šalyse išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. Komisijos, Pasaulio Banko ir Jungtinių Tautų vystymo programos atliktos apklausos dėl marginalizuotų romų Vakarų Balkanų šalyse išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 21 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas: keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius (2016–2020 m.)“ (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 21 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas: keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius (2016–2020 m.)“ (SWD(2015)0182),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kosovo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kosovo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0332/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0332/2018),

| A. | kadangi norint pasiruošti narystės ES iššūkiams reikia nuolat dėti daug pastangų, kurios būtų remiamos konstruktyviu politinių jėgų dialogu ir dialogu su kaimyninėmis šalimis; |
| --- | --- |

A.

kadangi norint pasiruošti narystės ES iššūkiams reikia nuolat dėti daug pastangų, kurios būtų remiamos konstruktyviu politinių jėgų dialogu ir dialogu su kaimyninėmis šalimis;

| B. | kadangi kiekviena plėtros šalis vertinama atskirai pagal savo pasiekimus ir būtent reformų sparta ir kokybė lemia stojimo tvarkaraštį; |
| --- | --- |

B.

kadangi kiekviena plėtros šalis vertinama atskirai pagal savo pasiekimus ir būtent reformų sparta ir kokybė lemia stojimo tvarkaraštį;

| C. | kadangi Kosovo nepriklausomybę pripažino 114 šalių, įskaitant 23 iš 28 ES valstybių narių; |
| --- | --- |

C.

kadangi Kosovo nepriklausomybę pripažino 114 šalių, įskaitant 23 iš 28 ES valstybių narių;

| D. | kadangi ES ne kartą pademonstravo savo norą padėti Kosovui ekonominio ir politinio vystymosi procese, suteikdama aiškią Europos perspektyvą, o Kosovas parodė norą siekti Europos integracijos; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES ne kartą pademonstravo savo norą padėti Kosovui ekonominio ir politinio vystymosi procese, suteikdama aiškią Europos perspektyvą, o Kosovas parodė norą siekti Europos integracijos;

| E. | kadangi dėl nesibaigiančios politinių partijų poliarizacijos Kosovas padarė nedidelę pažangą su ES susijusių reformų srityje, o šios reformos yra būtinos siekiant tolesnės pažangos stojimo į ES procese; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl nesibaigiančios politinių partijų poliarizacijos Kosovas padarė nedidelę pažangą su ES susijusių reformų srityje, o šios reformos yra būtinos siekiant tolesnės pažangos stojimo į ES procese;

| F. | kadangi Kosove klestinti neoficiali ekonomika sudaro kliūtis gyvybingos ekonomikos vystymuisi visoje šalyje; |
| --- | --- |

F.

kadangi Kosove klestinti neoficiali ekonomika sudaro kliūtis gyvybingos ekonomikos vystymuisi visoje šalyje;

| G. | kadangi Kosovo specialiųjų bylų tyrimo skyrius ir Specialiųjų bylų prokuratūra Hagoje teisminę veiklą visapusiškai vykdo nuo 2017 m. liepos 5 d.; |
| --- | --- |

G.

kadangi Kosovo specialiųjų bylų tyrimo skyrius ir Specialiųjų bylų prokuratūra Hagoje teisminę veiklą visapusiškai vykdo nuo 2017 m. liepos 5 d.;

| H. | kadangi 2018 m. birželio 8 d. Taryba nusprendė perorientuoti ir pratęsti ES teisinės valstybės misiją (EULEX) Kosove, panaikindama misijos įgaliojimų teismines vykdomąsias funkcijas; kadangi nustatyta nauja įgaliojimų pabaigos data – 2020 m. birželio 14 d.; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2018 m. birželio 8 d. Taryba nusprendė perorientuoti ir pratęsti ES teisinės valstybės misiją (EULEX) Kosove, panaikindama misijos įgaliojimų teismines vykdomąsias funkcijas; kadangi nustatyta nauja įgaliojimų pabaigos data – 2020 m. birželio 14 d.;

| I. | kadangi Kosovas tebėra vienintelė Vakarų Balkanų šalis, kurios piliečiams reikia vizų keliaujant į Šengeno erdvę; |
| --- | --- |

I.

kadangi Kosovas tebėra vienintelė Vakarų Balkanų šalis, kurios piliečiams reikia vizų keliaujant į Šengeno erdvę;

| 1. | teigiamai vertina pagal Europos reformų darbotvarkę priimtus svarbius teisės aktus ir ragina juos visapusiškai įgyvendinti; mano, kad reikėtų siekti sutarimo tarp partijų, kad būtų priimtos pagrindinės su ES susijusios reformos; laukia, kol 2019 m. bus priimta nauja Europos reformų darbotvarkė; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vis dėlto pažymi, kad dėl to, jog nepasiektas sutarimas tarp partijų, ir dėl nuolatinės politinės poliarizacijos pagrindinės reformos įgyvendinamos lėtai; pažymi, kad tai neigiamai paveikė asamblėjos ir vyriausybės gebėjimą užtikrinti nuolatines ir tvarias reformas; smerkia kai kurių parlamento narių obstrukcinį elgesį; ragina visas politines partijas užmegzti įtraukų politinį dialogą; pabrėžia, kad reikia gerinti vykdomosios valdžios priežiūros, kurią vykdo asamblėja, veiksmingumą ir didinti teisėkūros skaidrumą ir kokybę, be kita ko, užtikrinant aktyvų ir konstruktyvų dalyvavimą ir ribojant skubių įstatymų priėmimo procedūrų taikymą; ragina pasiekti bendrą sutarimą dėl su stojimu į ES susijusių reformų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina tai, kad viešojo administravimo srityje padaryta tam tikra pažanga, tačiau pabrėžia, kad reikia vykdyti tolesnes reformas; ypač ragina, kad valstybės administracija būtų depolitizuota ir restruktūrizuota; |
| --- | --- |

3.

| 4. | labai palankiai vertina ilgai lauktą 2015 m. rugpjūčio mėn. sudaryto sienos demarkacijos susitarimo su Juodkalnija ratifikavimą 2018 m. kovo mėn. – tai yra žingsnis pirmyn laikantis geros kaimynystės santykių principo; atkreipia dėmesį į šio žingsnio svarbą siekiant vizų režimo liberalizavimo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina Kosovo valdžios institucijas visapusiškai šalinti anksčiau nustatytus rinkimų trūkumus, įskaitant politinių partijų ir kampanijų finansavimo skaidrumo ir atskaitomybės trūkumą ir įtarimus dėl plataus masto rinkėjų bauginimo, ypač daugelyje Kosovo serbų bendruomenių, laiku priimant teisėkūros ir administracines priemones, skirtas iki šiol neįgyvendintoms ES, Europos Parlamento stebėtojų misijų ir Venecijos komisijos rekomendacijoms vykdyti gerokai anksčiau kito rinkimų etapo, siekiant užtikrinti, kad jie būtų visapusiškai suderinti su tarptautiniais standartais; palankiai vertina su lyčių lygybe susijusias priemones, pritaikytas rinkimų administravimo srityje, ir ragina Kosovą toliau dėti daugiau pastangų siekiant didinti moterų politikių dalyvavimą ir stiprinti visą teisinę sistemą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiškia susirūpinimą dėl nepakankamai finansuojamų Kosovo teisminių institucijų, plačiai paplitusios korupcijos, korupcinio valstybės užvaldymo elementų, nepagrįstos politinės įtakos ir neužtikrinamo teisingo teismo ir tinkamo proceso, taip pat ir ekstradicijos bylose; pabrėžia reformos procesų svarbą teisinei valstybei, visų pirma skiriant dėmesį nepriklausomumu ir efektyvumui, ir poreikį dar labiau sustiprinti liudytojų apsaugą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad atstovaujamieji teismai ir vienodas Kosovo įstatymų įgyvendinimas yra būtinos prielaidos sprendžiant nenuoseklaus, lėto ir neveiksmingo teisingumo užtikrinimo problemas; teigiamai vertina pagal 2015 m. Serbijos ir Kosovo teisingumo susitarimą vykusį Kosovo serbų teisėjų, prokurorų ir administracijos darbuotojų integravimą į Kosovo teismines institucijas; mano, kad teisminės institucijos vis dar yra pažeidžiamos atsižvelgiant į netinkamą politinę įtaką ir kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant stiprinti teisėjų ir prokurorų gebėjimus ir užtikrinti jų drausminę atsakomybę, be kita ko, atliekant esminę teisminę visų teisėjų, prokurorų, aukšto rango policijos pareigūnų ir baudžiamųjų bylų tyrėjų funkcijų peržiūrą; palankiai vertina tai, kad 2017 m. lapkričio mėn. buvo įsteigta Vyriausybės komisija dėl seksualinio smurto aukų Kosovo konflikto metu statuso pripažinimo ir patikrinimo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad korupcija ir organizuotas nusikalstamumas, įskaitant prekybą narkotikais ir žmonėmis bei kibernetinius nusikaltimus, tebekelia susirūpinimą ir reikia dėti bendras pastangas šioms problemoms spręsti; teigiamai vertina pradinę pažangą, padarytą gerinant aukšto lygio korupcijos ir organizuotų nusikaltimų bylų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo rezultatus; tikisi ryžtingų ir ilgalaikių pastangų vykdant įsipareigojimus pagal stojimo į ES procesą; palankiai vertina nuolatines ombudsmeno pastangas stiprinti savo gebėjimus peržiūrėti bylas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina nustatyti patobulintą teisinį pagrindą ir užtikrinti didesnį prokuratūros efektyvumą bei gebėjimus, kad būtų galima laikytis visapusiško požiūrio į tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą, kuris turėtų būti grindžiamas turto įšaldymu, konfiskavimu ir išieškojimu bei galutiniais teismo sprendimais aukšto lygio korupcijos, organizuoto ir finansinių nusikaltimų, pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo bylose; ragina numatyti saugiklius, užtikrinančius teisėsaugos ir prokuratūros nepriklausomumą, ir prevencines kovos su korupcija priemones įvairiuose sektoriuose; mano, kad būtina imtis papildomų priemonių, siekiant užtikrinti geresnį teisėsaugos institucijų tarpusavio bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą ir kuo labiau padidinti teisminių institucijų nepriklausomumą ir atskaitomybę; ragina Kosovą laikytis užsieniečių ekstradicijos tarptautinių procedūrų ir taisyklių, ir nustatyti priemones, kurių reikia siekiant užkirsti kelią tokiems atvejams, kaip šešių Turkijos piliečių deportavimas iš Kosovo į Turkiją 2018 m. kovo mėn. pabaigoje; todėl palankiai vertina Kosovo Asamblėjos sprendimą įsteigti tyrimo komitetą šiam atvejui tirti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina siekti tikro ir konstruktyvaus Kosovo ir Serbijos institucijų policijos ir teisminio bendradarbiavimo; mano, kad Kosovo narystė Interpole ir didesnis bendradarbiavimas Europole padėtų dar labiau padidinti kovos su tarpvalstybiniu nusikalstamumu priemonių veiksmingumą; tuo pačiu metu skatina tolesnį bendradarbiavimą kovos su terorizmu srityje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra įsitikinęs, jog būtina laiku ir visapusiškai įgyvendinti Kosovo ombudsmeno, generalinio auditoriaus, kovos su korupcija agentūros ir viešųjų pirkimų reguliavimo komisijos rekomendacijas; pabrėžia, jog būtina šalinti viešųjų pirkimų sistemos trūkumus ir gerinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija; rekomenduoja stiprinti stebėsenos, vertinimo ir audito pajėgumus ir priimti bei įgyvendinti kovos su sukčiavimu strategiją, taip apsaugant Kosovo ir ES finansinius interesus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina 2018 m. liepos 18 d. Komisijos paskelbtą patvirtinimą, jog vizų režimo liberalizavimo kriterijai įvykdyti; mano, kad labai svarbu nepagrįstai nedelsiant liberalizuoti vizų režimą Kosovo atžvilgiu; laikosi nuomonės, kad dėl vizų režimo liberalizavimo padidės stabilumas ir Kosovas priartės prie ES, nes bus palengvintos kelionės ir verslas ir kartu bus padedama kovoti su neteisėtu žmonių gabenimu ir korupcija; ragina Tarybą skubiai priimti savo įgaliojimus imtis tolesnių veiksmų siekiant patvirtinti bevizį režimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad reikia ne tik daryti pažangą laikantis vizų režimo liberalizavimo reikalavimų, bet ir nuolat dėti pastangas kovojant su organizuotu nusikalstamumu, prekyba narkotikais, neteisėtu žmonių gabenimu ir korupcija, taip pat dėti konkrečias pastangas siekiant valdyti neteisėtos migracijos srautus ir mažinti nepagrįstų prieglobsčio prašymų skaičių; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teigiamai vertina tai, kad smarkiai sumažėjo iš Kosovo piliečių gaunamų prašymų suteikti prieglobstį ir readmisijos atvejų, taip pat prašymų dėl readmisijos susitarimų skaičius; teigiamai vertina naują reintegracijos strategiją ir ragina ją visapusiškai įgyvendinti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teigiamai vertina Kosovo pastangas stabdyti užsienio kovotojų, kuriuos beveik išimtinai sudaro džihadistai, išvykstamuosius srautus ir kovoti su terorizmo grėsmėmis; ragina vykdyti aktyvų regioninį bendradarbiavimą kovojant su galima teroristine veikla ir sutrikdant finansinius srautus, skirtus terorizmui finansuoti; primygtinai ragina Kosovą spręsti radikalizacijos internete ir išorės ekstremistų įtakos problemas; atkreipia dėmesį į terorizmo prevencijos ir įtariamų kovotojų persekiojimo bei jų ir jų šeimų reabilitacijos, švietimo ir socialinės integracijos svarbą; pabrėžia, kad būtina užkirsti kelią kalinių ir ypač pažeidžiamo jaunimo radikalizacijai ir imtis aktyvių veiksmų siekiant jų deradikalizacijos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vienareikšmiškai smerkia Kosovo serbų politiko Oliverio Ivanovićo nužudymą; mano, kad jo nužudymas sudavė didelį smūgį konstruktyviai ir nuosaikiai minčiai Kosovo serbų bendruomenėje; pabrėžia, kad skubiai reikia tikro Kosovo ir Serbijos tyrėjų bendradarbiavimo ir tarptautinės paramos, kad tiek nužudymo vykdytojai, tiek jo užsakovai daugiau nebeatidėliojant būtų patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

16.

| 17. | apgailestauja dėl nenoro nagrinėti karo nusikaltimų bylų ir pabrėžia, kad siekiant baudžiamojo persekiojimo labai svarbus yra aiškus politinis įsipareigojimas; primygtinai ragina Kosovo valdžios institucijas parodyti savo tvirtą ir nuolatinį įsipareigojimą vykdyti savo tarptautines prievoles dėl Kosovo specialiųjų bylų tyrimo skyriaus ir Specialiųjų bylų prokuratūros Hagoje; reiškia didelį susirūpinimą dėl Kosovo asamblėjos narių mėginimų panaikinti 2017 m. gruodžio mėn. įstatymą dėl Kosovo specialiųjų bylų tyrimo skyriaus ir Specialiųjų bylų prokuratūros; giliai apgailestauja dėl to, kad dėl šių pastangų 2018 d. sausio 17–18 d. atidėjus ketvirtą ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdį taip ir nebuvo priimtos bendros rekomendacijos; ragina laikytis konstruktyvaus požiūrio į ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos parlamentinį komitetą ir sustiprinti parlamentinį bendradarbiavimą šiuo atžvilgiu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primygtinai ragina valdžios institucijas didinti Kosovo ir Serbijos prokuratūrų teisinį bendradarbiavimą ir remti regioninės komisijos (RECOM) sukūrimą, siekiant nustatyti faktus apie karo nusikaltimus ir kitus šiukščius žmogaus teisių pažeidimus, kurie buvo padaryti buvusioje Jugoslavijoje 1991–2001 m.; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į svarbų EULEX vaidmenį stiprinant nepriklausomas teismines institucijas, policiją ir muitinės sistemas; be to, pripažįsta EULEX atliekamą prevencinį ir susitaikymą skatinantį vaidmenį patraukiant atsakomybėn ir nuteisiant asmenis karo nusikaltimų, korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo bylose ir nuolatines misijos pastangas identifikuoti dingusius asmenis bei atskleisti kapavietes, siekiant visapusiškai išspręsti bylas; rekomenduoja atlikti misijos pranašumų ir trūkumų įvertinimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pakartoja savo raginimą EULEX didinti veiksmingumą ir įtvirtinti aukščiausius skaidrumo ir visiško nepakantumo korupcijai, netinkamam administravimui, nusižengimams ir politiniam spaudimui bei kišimuisi standartus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, jog būtina operatyviai informuoti Kosovo asamblėją apie EULEX veiklą ir bet kokius jos teisinio statuso pakeitimus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į naujus misijos EULEX įgaliojimus ir pabaigos datą; tačiau pabrėžia, kad konkreti pažanga Kosove yra svarbiau nei nustatytas tvarkaraštis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina didžiausią pirmenybę teikti žmogaus teisių sistemos įgyvendinimo užtikrinimui, paremiant tinkamu ir pakankamu koordinavimu ir finansavimu, ypač lyčių lygybės, vaikų ir darbo apsaugos, socialinės atskirties ir neįgaliųjų, etninių ir kalbinių mažumų bei bendruomenių, įskaitant LGBTI asmenis, diskriminacijos srityse; pabrėžia, kad reikia stiprinti Lyčių lygybės agentūrą ir nacionalinio apsaugos nuo smurto šeimoje koordinatoriaus tarnybą ir stiprinti tokių nusikaltimų prevenciją ir už juos bausti; pakartoja, kad reikia patvirtinti įstatymo dėl religijos laisvės projektą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reiškia didelį susirūpinimą dėl lyčių nelygybės ir smurto dėl lyties; primygtinai ragina Kosovą užtikrinti, kad lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija teisės aktai būtų įgyvendinami visapusiškai ir laiku; reiškia didelį susirūpinimą dėl nepakankamos pažangos įgyvendinant kovos su smurtu šeimoje strategiją ir veiksmų planą ir ragina valdžios institucijas imtis griežtesnių ir veiksmingesnių veiksmų siekiant kovoti su smurtu dėl lyties, be kita ko, stiprinant Lyčių lygybės agentūrą ir nacionalinio apsaugos nuo smurto šeimoje koordinatoriaus tarnybą; reiškia susirūpinimą dėl to, kad nepakankamai moterų eina su sprendimų priėmimu susijusias pareigas; ragina Kosovo valdžios institucijas prioritetine tvarka spręsti lyčių aspekto integravimo klausimą, be kita ko, Europos reformų darbotvarkėje ir su pilietine visuomene, įskaitant moterų organizacijas; ragina Kosovą toliau spręsti teisingumo ir paramos moterims, kurios karo metu patyrė seksualinį smurtą, klausimą; primygtinai ragina Kosovą įgyvendinti Stambulo konvencijos nuostatas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Kosovo asamblėją apsvarstyti pozicijos dokumentą, kurį rengiant Vaiko teisių apsaugos įstatymą kartu pasirašė ES, UNICEF, NVO už vaikų apsaugą Kosove koalicija ir organizacija „Gelbėkit vaikus“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | susirūpinęs pažymi, kad Kosovas padarė nedidelę pažangą neįgaliųjų teisių srityje; ragina Kosovą užtikrinti nediskriminavimą ir lygias galimybes neįgaliesiems; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Kosovo valdžios institucijas prioritetine tvarka spręsti mažumų problemas, įskaitant jų kultūrines ir kalbines teises bei galimybes; apgailestauja, kad tokios mažumos, kaip romai, aškaliai ir egiptiečiai, ir toliau susiduria su problemomis gaunant asmens dokumentus, kurie turi įtakos jų galimybėms naudotis pilietybe, švietimo, sveikatos priežiūros paslaugomis ir socialine parama, ir ragina Kosovo valdžios institucijas spręsti šias problemas; teigiamai vertina valdžios institucijų norą pripažinti istoriškai bulgarų kilmės asmenų, gyvenančių Goros ir Župos regionuose, teises; palankiai vertina tai, kad priimta nauja romų ir aškalių bendruomenių įtraukties į Kosovo visuomenę strategija ir veiksmų planas 2017–2021 m., ir ragina Kosovą aktyviai dalyvauti bendradarbiaujant regioniniu lygmeniu dėl 2020 m. romų integracijos projekto, kurį įgyvendina Regioninio bendradarbiavimo taryba; |
| --- | --- |

27.

| 28. | apgailestauja dėl nuolatinės LGBTI asmenų diskriminacijos ir dėl to, kad internete padaugėjo neapykantą kurstančios kalbos dėl LGBTI asmenų eitynių Prištinoje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad reikia priimti naują įstatymo dėl NVO asociacijų laisvės projektą; ragina atidžiau rengti ir įgyvendinti teisės aktus srityse, turinčiose poveikio pilietinės visuomenės erdvei, siekiant užtikrinti, kad teisės aktais nebūtų užkraunama neproporcingos naštos pilietinės visuomenės organizacijoms (PVO), jie nedarytų joms diskriminacinio poveikio ir nesumažintų pilietinės visuomenės erdvės; pabrėžia, kad PVO būtina skirti viešąjį finansavimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia būtinybę užtikrinti Kosovo viešojo transliuotojo redaktorių laisvę, finansinį tvarumą ir nepriklausomumą ir garantuoti privačių žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumą, atsižvelgiant į metinėje Komisijos ataskaitoje pateiktas rekomendacijas; primygtinai ragina įgyvendinti visus atitinkamus šios srities teisės aktus; ragina gerinti daugiakalbes transliacijas ir informacijos, kuri teikiama visoms Kosovo bendruomenėms, kokybę; reiškia susirūpinimą dėl didėjančio grasinimų ir išpuolių prieš žurnalistus skaičiaus ir ragina Kosovo valdžios institucijas nedelsiant atlikti tyrimus ir vykdyti atsakingų asmenų baudžiamąjį persekiojimą; palankiai vertina Kosovo vyriausybės patvirtintą įstatymo dėl informatorių apsaugos projektą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina toliau dėti pastangas, kad būtų visapusiškai normalizuojami Serbijos ir Kosovo santykiai; mano, kad visiškas santykių su Serbija normalizavimas pagal teisiškai įpareigojantį susitarimą ir jo įgyvendinimo susitarimus bus neįmanomas, jei nebus visapusiškai ir abipusiai taikomi galiojantys susitarimai – tai yra pagrindinis aspektas abiem šalims siekiant Europos integracijos; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į vykstančias diskusijas ir viešus pareiškimus dėl galimo Serbijos ir Kosovo sienos koregavimo, įskaitant teritorijų mainus; pabrėžia, kad tiek Kosovo, tiek Serbijos pobūdis yra daugiatautis ir kad šiame regione neturėtų būti siekiama sukurti tautiniu požiūriu monolitinių valstybių; pritaria dialogui, kurį palengvina ES siekdama sukurti pagrindą Serbijos ir Kosovo išsamaus normalizavimo susitarimo sudarymui; mano, kad bet koks susitarimas galėtų būti priimtinas tik tuomet, jei abi šalys dėl jo sutaria, atsižvelgdamos į bendrą regiono stabilumą ir tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pažymi, kad penkios ES valstybės narės dar nepripažino Kosovo, ir ragina jas tai padaryti; pabrėžia, kad pripažinimas padėtų normalizuoti Kosovo ir Serbijos santykius; |
| --- | --- |

33.

| 34. | laikosi nuomonės, kad Belgrado ir Prištinos dialogą reikia vesti atvirai ir skaidriai ir kad už jį atsakingi asmenys turėtų nuolat konsultuotis su Kosovo asamblėja dėl jo raidos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | apgailestauja dėl to, kad daugelis iki šiol pasirašytų susitarimų nebuvo įgyvendinti arba buvo atidėti, pavyzdžiui, susitarimai dėl energetikos ir savivaldybių, kuriose daugiausia gyvena serbai, asociacijos; primygtinai ragina abi šalis visiškai ir gera valia įgyvendinti visus susitarimus; dar kartą ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) atlikti abiejų šalių prievolių vykdymo rezultatų vertinimą, kad būtų sprendžiamos visos su įgyvendinimu susijusios problemos; primygtinai ragina Serbijos ir Kosovo vyriausybes vengti visų veiksmų, kurie galėtų pakenkti šalių tarpusavio pasitikėjimui ir sukelti pavojų konstruktyviam tolesniam dialogui; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reiškia didelį susirūpinimą dėl incidentų tarp etninių gupių skaičiaus didėjimo; griežtai smerkia visus bauginimo ir smurto aktus; tikisi, kad Kosovo vadžios institucijos nedelsiant atsiribos nuo tokių veiksmų, ir ragina, kad jų vykdytojai būtų nustatyti ir patraukti atsakomybėn; ragina nacionalines ir vietos valdžios institucijas toliau dėti pastangas siekiant įgyvendinti priimtus įstatymus, kad būtų toliau plėtojama daugiatautė visuomenė; apgailestauja dėl to, kad regione padaugėjo nacionalistinės ir ekstremalios retorikos, ir prašo Komisijos toliau remti susitaikymą įgyvendinant kultūros projektus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | dar karta ragina nedelsiant ir be trukdymų atidaryti Mitrovicos tiltą, nes tai būtų svarbus žingsnis miesto suvienijimo link; ragina visapusiškai įgyvendinti judėjimo laisvės susitarimą; ragina Serbijos ir Kosovo valdžios institucijas skatinti vietos bendruomenių žmonių tarpusavio ryšius, siekiant sustiprinti dialogą, be kita ko, nevyriausybiniu lygmeniu; šiuo požiūriu teigiamai vertina Pejos ir Šabaco abipusio bendradarbiavimo programą ir ragina Komisiją remti panašias iniciatyvas; teigiamai vertina infrastruktūros projektų, kuriais sudaromos sąlygos aktyviau palaikyti ryšius, pvz., Nišo–Merdarės–Prištinos greitkelio, plėtrą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | teigiamai vertina Kosovo pastangas palaikyti visame regione konstruktyvius kaimyninius santykius ir iniciatyviai derinti savo politiką su ES bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP) ir ragina šioje srityje siekti daugiau pažangos; mano, kad Kosovo narystė tarptautinėse organizacijose reikštų teises ir prievoles, kurios susiję su tarptautinių normų ir standartų taikymu; skatina teigiamai vertinti Kosovo dalyvavimą tarptautinėse organizacijose; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad skubiai reikia priimti ir įgyvendinti priemones, kuriomis užtikrinamos skaidrios ir konkurencingos privatizavimo procedūros, ir tirti tariamus pažeidimus; yra susirūpinęs dėl to, kad migrantų perlaidos yra svarbi vietos paklausos varomoji jėga; reiškia susirūpinimą dėl moterų diskriminacijos darbo rinkoje, ypač įdarbinimo procese; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reiškia susirūpinimą dėl labai prastos vaistų registravimo tvarkos ir vaistų kokybės, taip pat dėl apskritai korupcijos šiame sektoriuje; primygtinai ragina Kosovo Sveikatos apsaugos ministeriją paspartinti savo pastangas tiriant tokius nusikaltimus ir kuo greičiau spręsti registracijos ir kokybės problemas; ragina atlikti visuotinę sveikatos priežiūros sektoriaus reformą, įskaitant visuotinio sveikatos draudimo įgyvendinimą, siekiant užtikrinti visuotinę prieigą prie sveikatos priežiūros paslaugų; pabrėžia, jog reikia skirti pakankamą finansavimą viešajai sveikatos sistemai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisija parengti regioninę strategiją, skirtą nemažėjančio jaunimo nedarbo ir protų nutekėjimo problemoms spręsti, šalinant įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktį tarp švietimo sistemos ir darbo rinkos, gerinant mokymo kokybę ir užtikrinant pakankamą finansavimą aktyvioms darbo rinkos priemonėms ir profesinio rengimo programoms, kartu teikiant pakankamas vaikų priežiūros ir ikimokyklinio ugdymo paslaugas; apgailestauja, kad nepadaryta pažangos gerinant švietimo kokybę; ragina atitinkamus subjektus įtraukti mažumų grupėms priklausančius asmenis rengiant ir įgyvendinant užimtumo priemones; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primygtinai ragina Kosovą visapusiškai pasinaudoti ES programų teikiamomis galimybėmis; teigiamai vertina susitarimo dėl Kosovo dalyvavimo programose „Erasmus+“ ir „Kūrybiška Europa“ pasirašymą; ragina Kosovo valdžios institucijas ir Komisiją toliau remti MVĮ, siekiant sukurti gyvybingą Kosovo ekonomiką; pritaria pasiūlymui sumažinti tarptinklinio ryšio mokesčius Vakarų Balkanuose; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į nepaprastai blogą Prištinos ir kitų labai užterštų miestų oro kokybę; ragina sukurti veiksmingas oro ir vandens kokybės stebėsenos sistemas, gerinti vandens valymo infrastruktūrą ir rinkti patikimus ir lengvai pasiekiamus taršos duomenis tikruoju laiku; reiškia susirūpinimą dėl netinkamo atliekų tvarkymo, netvarių sąvartynų ir plačiai paplitusios neteisėtos atliekų šalinimo praktikos; primygtinai ragina valdžios institucijas priimti atliekų rūšiavimo ir perdirbimo tikslus, pagerinti vietos atliekų surinkimo, šalinimo ir perdirbimo įrangą ir patraukti atsakomybėn teršėjus; ragina Jungtines Tautas nedelsiant suteikti reikiamą paramą apsinuodijimo švinu aukoms kai kuriose Kosove įsteigtose pabėgėlių stovyklose, be kita ko, pasitelkiant numatomą patikos fondą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, kad dauguma pastarųjų metų ataskaitoje pateiktų rekomendacijų dėl energetikos politikos neįgyvendintos; pabrėžia poreikį atsisakyti lignito naudojimo netvariai gaminant energiją ir kad reikia nedelsiant uždaryti Kosovo elektrinę ir užtikrinti papildomą tvarią energijos gamybą ir importo pajėgumus; pažymi, kad dėl trečiojo energetikos dokumentų rinkinio padaryta dalinė pažanga, ir pabrėžia, jog reikia užtikrinti Kosovo energetikos reguliavimo institucijos nepriklausomumą; ragina dėti daugiau pastangų energijos vartojimo efektyvumui ir energijos taupymui užtikrinti, ypač statybų sektoriuje; pažymi, kad, nors energijos vartojimo efektyvumo įstatymo projektas buvo priimtas per pirmąjį svarstymą, energijos vartojimo efektyvumui trukdo tai, kad nedaroma pažanga įgyvendinant Kosovo ir Serbijos susitarimą energetikos srityje; ragina valdžios institucijas įsteigti energijos vartojimo efektyvumo fondą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad numatomos hidroelektrinės turėtų atitikti ES aplinkos standartus; šiuo požiūriu teigiamai vertina Aplinkos ministro sprendimą įvertinti ir sustabdyti leidimus, išduotus hidroenergijos projektams; |
| --- | --- |

45.

| 46. | apgailestauja, kad nėra pažangos atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo panaudojimo srityje; ragina valdžios institucijas patvirtinti Energetikos strategijos veiksmų planą 2017–2026 m. laikotarpiu, kad būtų pasiektas privalomas tikslas – atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis 2020 m. turi siekti 25 proc.; primygtinai ragina Komisiją didinti paramą šiuo tikslu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Kosovo valdžios institucijas patvirtinti patikimą ir tvarią viešojo transporto ir judumo politiką šalinant ilgalaikius infrastruktūros trūkumus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai ir Kosovo vyriausybei bei Kosovo Asamblėjai. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  OL L 146, 2018 6 11, p. 5.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/135 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/135

---

P8_TA(2018)0480

2018 m. ataskaita dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos (2018/2145(INI))

(2020/C 363/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 16 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą suteikti šaliai ES narystės siekiančios šalies kandidatės statusą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 16 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą suteikti šaliai ES narystės siekiančios šalies kandidatės statusą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 17 d. galutinį susitarimą dėl nesutarimų sprendimo, aprašyto Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijose 817 (1993) ir 845 (1993), 1995 m. laikinojo susitarimo galiojimo pabaigos ir strateginės Graikijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos partnerystės sukūrimo (taip pat žinomą kaip Prespos susitarimą), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 17 d. galutinį susitarimą dėl nesutarimų sprendimo, aprašyto Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijose 817 (1993) ir 845 (1993), 1995 m. laikinojo susitarimo galiojimo pabaigos ir strateginės Graikijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos partnerystės sukūrimo (taip pat žinomą kaip Prespos susitarimą),

| — | atsižvelgdamas į pagrindų susitarimą, sudarytą Ochride ir pasirašytą Skopjėje 2001 m. rugpjūčio 13 d. (Ochrido pagrindų susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagrindų susitarimą, sudarytą Ochride ir pasirašytą Skopjėje 2001 m. rugpjūčio 13 d. (Ochrido pagrindų susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio mėn. Komisijos paskelbtus buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos neatidėliotinų reformų prioritetus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio mėn. Komisijos paskelbtus buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos neatidėliotinų reformų prioritetus,

| — | atsižvelgdamas į politinį susitarimą (vadinamąjį Pržino susitarimą), kurį 2015 m. birželio 2 d. ir liepos 15 d. Skopjėje pasiekė keturios pagrindinės politinės partijos, ir į 2016 m. liepos 20 d. ir rugpjūčio 31 d. keturšalį susitarimą dėl jo įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į politinį susitarimą (vadinamąjį Pržino susitarimą), kurį 2015 m. birželio 2 d. ir liepos 15 d. Skopjėje pasiekė keturios pagrindinės politinės partijos, ir į 2016 m. liepos 20 d. ir rugpjūčio 31 d. keturšalį susitarimą dėl jo įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 14 d. Vyresniųjų ekspertų grupės sisteminiais teisinės valstybės principo klausimais rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 14 d. Vyresniųjų ekspertų grupės sisteminiais teisinės valstybės principo klausimais rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. pradėtą Berlyno procesą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. pradėtą Berlyno procesą,

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro galutines ataskaitas dėl 2016 m. gruodžio 11 d. vykusių išankstinių parlamento rinkimų, kuriuos taip pat stebėjo Europos Parlamentas, ir 2017 m. spalio 15 ir 29 d. vykusių savivaldybių rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro galutines ataskaitas dėl 2016 m. gruodžio 11 d. vykusių išankstinių parlamento rinkimų, kuriuos taip pat stebėjo Europos Parlamentas, ir 2017 m. spalio 15 ir 29 d. vykusių savivaldybių rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją ir prie jos pridėtą Sofijos prioritetų darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją ir prie jos pridėtą Sofijos prioritetų darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriomis pritariama 2018 m. birželio 26 d. Tarybos priimtoms išvadoms dėl plėtros ir stabilizacijos ir asociacijos proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriomis pritariama 2018 m. birželio 26 d. Tarybos priimtoms išvadoms dėl plėtros ir stabilizacijos ir asociacijos proceso,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 11–12 d. vykusiame NATO valstybių ir vyriausybių vadovų susitikime priimtą sprendimą pakviesti šalį pradėti derybas dėl narystės aljanse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 11–12 d. vykusiame NATO valstybių ir vyriausybių vadovų susitikime priimtą sprendimą pakviesti šalį pradėti derybas dėl narystės aljanse,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 13 d. vykusio buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir ES stabilizacijos ir asociacijos tarybos 14-ojo susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 13 d. vykusio buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir ES stabilizacijos ir asociacijos tarybos 14-ojo susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Komisijos komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Komisijos komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (COM(2018)0065),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos komunikatą „2018 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2018)0450) ir prie jo pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2018 m. ataskaita dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos“ SWD(2018)0154), kuriuose rekomenduojama pradėti stojimo derybas, atsižvelgiant į pasiektą pažangą ir siekiant tvaraus įsipareigojimo vykdyti reformas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos komunikatą „2018 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2018)0450) ir prie jo pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2018 m. ataskaita dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos“ SWD(2018)0154), kuriuose rekomenduojama pradėti stojimo derybas, atsižvelgiant į pasiektą pažangą ir siekiant tvaraus įsipareigojimo vykdyti reformas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl jos atlikto buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ekonominio koregavimo programos vertinimo (SWD(2018)0134) ir į 2018 m. gegužės 25 d. vykusio ES ir Vakarų Balkanų šalių bei Turkijos ekonominio ir finansinio dialogo bendras išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl jos atlikto buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ekonominio koregavimo programos vertinimo (SWD(2018)0134) ir į 2018 m. gegužės 25 d. vykusio ES ir Vakarų Balkanų šalių bei Turkijos ekonominio ir finansinio dialogo bendras išvadas,

| — | atsižvelgdamas į per 2018 m. vasario 7–8 d. Strasbūre vykusį 14-ąjį ES ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos jungtinio parlamentinio komiteto posėdį priimtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per 2018 m. vasario 7–8 d. Strasbūre vykusį 14-ąjį ES ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos jungtinio parlamentinio komiteto posėdį priimtas rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17–18 d. Ochride pradėtą Jean'o Monnet dialogo procesą, kuriame dalyvauja Parlamento (Sobranie) vadovybė ir politinės partijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17–18 d. Ochride pradėtą Jean'o Monnet dialogo procesą, kuriame dalyvauja Parlamento (Sobranie) vadovybė ir politinės partijos,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes su šia šalimi susijusias rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes su šia šalimi susijusias rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0341/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0341/2018),

| A. | kadangi įgyvendindama ryžtingas ir įtraukias demokratines reformas ir aktyviai gerindama santykius su kaimyninėmis šalimis, naujoji vyriausybė demonstruoja šalies įsipareigojimo eiti europinės ir euroatlantinės partnerystės link tęstinumą; kadangi pastangos vykdyti reformas turėtų būti susietos su neatidėliotinų reformų prioritetų įgyvendinimui toliau skiriama ES parama ir išmatuojamais rezultatais; kadangi ES narystės perspektyva teikia didelį postūmį reformoms buvosiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje, ypač atsižvelgiant į teisinės valstybės principą, teismų nepriklausomumą ir kovą su korupcija; kadangi buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija laikoma valstybe kandidate, padariusia didžiausią pažangą savo teisės aktų su ES acquis derinimo srityje; |
| --- | --- |

A.

kadangi įgyvendindama ryžtingas ir įtraukias demokratines reformas ir aktyviai gerindama santykius su kaimyninėmis šalimis, naujoji vyriausybė demonstruoja šalies įsipareigojimo eiti europinės ir euroatlantinės partnerystės link tęstinumą; kadangi pastangos vykdyti reformas turėtų būti susietos su neatidėliotinų reformų prioritetų įgyvendinimui toliau skiriama ES parama ir išmatuojamais rezultatais; kadangi ES narystės perspektyva teikia didelį postūmį reformoms buvosiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje, ypač atsižvelgiant į teisinės valstybės principą, teismų nepriklausomumą ir kovą su korupcija; kadangi buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija laikoma valstybe kandidate, padariusia didžiausią pažangą savo teisės aktų su ES acquis derinimo srityje;

| B. | kadangi 2018 m. birželio 17 d. Prespos susitarimu dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Graikijos nesutarimų sprendimo ir strateginės partnerystės sukūrimo duodamas labai reikalingas teigiamas stabilumo ir susitaikymo visame Vakarų Balkanų šalių regione ženklas, pagerinama gerų kaimyninių santykių padėtis ir grindžiamas kelias šalies integracijai į ES; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2018 m. birželio 17 d. Prespos susitarimu dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Graikijos nesutarimų sprendimo ir strateginės partnerystės sukūrimo duodamas labai reikalingas teigiamas stabilumo ir susitaikymo visame Vakarų Balkanų šalių regione ženklas, pagerinama gerų kaimyninių santykių padėtis ir grindžiamas kelias šalies integracijai į ES;

| C. | kadangi Graikija ir buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija susitarė dėl 11-os pasitikėjimo stiprinimo priemonių, daugiausia politinių ir ES reikalų, švietimo ir kultūros, prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo, sujungiamumo, teisingumo ir vidaus reikalų srityse bei bendradarbiavimo sveikatos klausimais srityje; kadangi šios pasitikėjimą stiprinančios priemonės jau pasiekė apčiuopiamų rezultatų; |
| --- | --- |

C.

kadangi Graikija ir buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija susitarė dėl 11-os pasitikėjimo stiprinimo priemonių, daugiausia politinių ir ES reikalų, švietimo ir kultūros, prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo, sujungiamumo, teisingumo ir vidaus reikalų srityse bei bendradarbiavimo sveikatos klausimais srityje; kadangi šios pasitikėjimą stiprinančios priemonės jau pasiekė apčiuopiamų rezultatų;

| D. | kadangi visos politinės partijos ir valstybinės institucijos privalo padėti užtikrinti įtraukesnę ir atviresnę politinę atmosferą, kurioje būtų sudarytos palankios sąlygos tolesnei pažangai stojimo į ES procese; |
| --- | --- |

D.

kadangi visos politinės partijos ir valstybinės institucijos privalo padėti užtikrinti įtraukesnę ir atviresnę politinę atmosferą, kurioje būtų sudarytos palankios sąlygos tolesnei pažangai stojimo į ES procese;

| E. | kadangi šalis privalo toliau stiprinti, be kita ko, parlamentinius teisėkūros ir priežiūros pajėgumus, teismines institucijas, pagarbą teisinės valstybės principui, žiniasklaidos laisvę ir kovą su organizuotu nusikalstamumu bei korupcija; kadangi reikia stiprinti pastangas, dedamas įgyvendinant reformas viešojo administravimo, ekonomikos ir užimtumo srityse, taip pat reikia atlikti išsamią Ochrido pagrindų susitarimo įgyvendinimo peržiūrą; |
| --- | --- |

E.

kadangi šalis privalo toliau stiprinti, be kita ko, parlamentinius teisėkūros ir priežiūros pajėgumus, teismines institucijas, pagarbą teisinės valstybės principui, žiniasklaidos laisvę ir kovą su organizuotu nusikalstamumu bei korupcija; kadangi reikia stiprinti pastangas, dedamas įgyvendinant reformas viešojo administravimo, ekonomikos ir užimtumo srityse, taip pat reikia atlikti išsamią Ochrido pagrindų susitarimo įgyvendinimo peržiūrą;

| F. | kadangi buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos įstojimas į NATO padės užtikrinti taiką ir stabilumą visame regione; |
| --- | --- |

F.

kadangi buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos įstojimas į NATO padės užtikrinti taiką ir stabilumą visame regione;

| G. | kadangi 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2018 m. birželio 26 d. Tarybos išvadas, kuriomis sudaromos sąlygos 2019 m. birželio mėn. pradėti stojimo derybas; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2018 m. birželio 26 d. Tarybos išvadas, kuriomis sudaromos sąlygos 2019 m. birželio mėn. pradėti stojimo derybas;

| H. | kadangi 2018 m. liepos 18 d. Komisija kaip pagrindinį Komisijos strategijos dėl Vakarų Balkanų elementą parafavo susitarimą dėl statuso su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija, kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros (FRONTEX) būriai migracijos ir sienų valdymo tikslais galėtų vykdyti bendras operacijas kartu su šia šalimi ir joje; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2018 m. liepos 18 d. Komisija kaip pagrindinį Komisijos strategijos dėl Vakarų Balkanų elementą parafavo susitarimą dėl statuso su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija, kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros (FRONTEX) būriai migracijos ir sienų valdymo tikslais galėtų vykdyti bendras operacijas kartu su šia šalimi ir joje;

| I. | kadangi oro tarša yra didelė Makedonijos miestų problema ir, naujausių Suomijos meteorologijos instituto ir Makedonijos visuomenės sveikatos instituto tyrimo duomenimis, iš visų Europos miestų didžiausia smulkių kietųjų dalelių (PM 2,5) koncentracija ore yra Skopjėje ir Tetove; |
| --- | --- |

I.

kadangi oro tarša yra didelė Makedonijos miestų problema ir, naujausių Suomijos meteorologijos instituto ir Makedonijos visuomenės sveikatos instituto tyrimo duomenimis, iš visų Europos miestų didžiausia smulkių kietųjų dalelių (PM 2,5) koncentracija ore yra Skopjėje ir Tetove;

| J. | kadangi Balkanų regionas yra strategiškai svarbus; |
| --- | --- |

J.

kadangi Balkanų regionas yra strategiškai svarbus;

| K. | kadangi kiekviena šalis kandidatė vertinama atskirai pagal jos pačios nuopelnus, o stojimo tvarkaraštį ir derybų spartą lemia reformų greitis ir kokybė; |
| --- | --- |

K.

kadangi kiekviena šalis kandidatė vertinama atskirai pagal jos pačios nuopelnus, o stojimo tvarkaraštį ir derybų spartą lemia reformų greitis ir kokybė;

| L. | kadangi po kruopštaus ir skaidraus teisminio proceso Makedonijos teismai nuteisė Nikolą Gruevskį dėl piktnaudžiavimo valdžia ir skyrė jam dviejų metų įkalinimo bausmę; kadangi įvairūs teismai patvirtino šį apkaltinamąjį nuosprendį ir nuosprendis įsigaliojo išnaudojus visas apeliacijų galimybes; kadangi N. Gruevski buvo nurodytas keturiose papildomose nagrinėjamose baudžiamosiose bylose ir yra susijęs dar su penkiais vykdomais baudžiamųjų veikų tyrimais; |
| --- | --- |

L.

kadangi po kruopštaus ir skaidraus teisminio proceso Makedonijos teismai nuteisė Nikolą Gruevskį dėl piktnaudžiavimo valdžia ir skyrė jam dviejų metų įkalinimo bausmę; kadangi įvairūs teismai patvirtino šį apkaltinamąjį nuosprendį ir nuosprendis įsigaliojo išnaudojus visas apeliacijų galimybes; kadangi N. Gruevski buvo nurodytas keturiose papildomose nagrinėjamose baudžiamosiose bylose ir yra susijęs dar su penkiais vykdomais baudžiamųjų veikų tyrimais;

Bendro pobūdžio reformos ir geri santykiai su kaimyninėmis šalimis

| 1. | palankiai vertina tvirtą politinį vyriausybės įsipareigojimą visapusiškai įgyvendinti Pržino susitarimą ir neatidėliotinų reformų prioritetus, dėl kurio sustiprėjo pastangos įgyvendinti su ES susijusias reformas, grindžiamas įvairių partijų ir etninių grupių bendradarbiavimu, taip pat konsultacijomis su pilietine visuomene, ir pabrėžia, kad siekiant šalies europinės ateities svarbu tęsti šias pastangas; ragina naująją vyriausybę išlaikyti teigiamą pagreitį ir skaidriai bei įtraukiai užtikrinti pažangą, spartinti ir visapusiškai įgyvendinti su ES susijusias reformas; siekiant didinti regioninį saugumą, ragina remti buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos narystę euroatlantinėse organizacijose; |
| --- | --- |

1.

| 2. | labai giria pozityviąją diplomatiją ir aktyvias pastangas stiprinti pasitikėjimą, kurios padeda pasiekti kompromisų ir išspręsti neišspręstus dvišalius klausimus bei plėtoti gerus kaimyninius santykius; pabrėžia, kad dvišaliai klausimai neturėtų kliudyti stojimo procesui; itin palankiai vertina 2018 m. vasario 14 d. įsigaliojusią draugystės sutartį su Bulgarija, kuria turėtų būti užtikrinti ilgalaikiai ir taikinamieji geros kaimynystės santykiai tarp šių dviejų šalių; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina 2018 m. birželio 17 d. Graikijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pasirašytą Prespos susitarimą ir giria abi susitarimo šalis už tai, kad jos dėjo daug pastangų, kad pasiektų abiem šalims priimtiną sprendimą dėl pavadinimo; palankiai vertina tai, kad 2018 m. birželio 20 d. ir liepos 5 d. jį ratifikavo buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos Parlamentas; mano, kad šalies piliečių labui visi politiniai veikėjai ir pilietinė visuomenė turi konstruktyviai dirbti ir suvokti savo istorinę atsakomybę; primygtinai ragina partijas pirmenybę teikti savo šalies interesams, o partijų politiniams interesams, tinkamai informuoti savo piliečius apie susitarimo turinį ir poveikį ir kruopščiai užbaigti visas vidines procedūras, kurių reikia norint ratifikuoti ir įgyvendinti šį strategiškai svarbų susitarimą, nutraukti užsitęsusią geopolitinę nežinią ir parodyti gerą taikos ir stabilumo regione pavyzdį; pabrėžia 2018 m. rugsėjo 30 d. referendumo dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos integracijos į ES ir NATO svarbą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į 2018 m. rugsėjo 30 d. referendumo rezultatus; pabrėžia, kad reikia toliau remti šalies euroatlantinę ateitį ir įgyvendinti 2018 m. birželio 17 d. Prespos susitarimą; ragina vyriausybę Skopjėje imtis visų būtinų ir galimų veiksmų, kad būtų laikomasi Prespos susitarimo, kuris atveria kelią deryboms dėl stojimo į ES ir NATO, nuostatų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina Makedonijos parlamento (maked. Sobranie) 2018 m. spalio 19 d. balsavimą siekiant pradėti konstitucijos dalinio pakeitimo procesą, kad būtų galima įgyvendinti nuostatas, išdėstytas Prespos susitarime; ragina politines partijas vadovaujantis bendra atsakomybe ir toliau bendradarbiauti vykdant šios dalinio pakeitimo procedūros kitus etapus; pakartoja, kad tvirtai remia šalies europinę ir euroatlantinę ateitį ir primygtinai ragina vyriausybę ir parlamentą ir toliau vykdyti reformas, kurios sudarys sąlygas įstoti į ES; ragina specialųjį prokurorą ir teismus atlikti savo nepriklausomus visų neištirtų politinių ir baudžiamųjų nusikaltimų bylų tyrimus ir patraukti kaltuosius atsakomybėn; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina šalies diplomatines pastangas skatinti dvišalį ir regioninį bendradarbiavimą su Albanija ir kurti naujus kokybiškus santykius prekybos, teisėsaugos, kovos su sukčiavimu ir terorizmo prevencijos srityse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad šalis jau pasiekė aukštą teisės aktų suderinimo su acquis lygį; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad kai kurie iš šių teisės aktų dar nėra įgyvendinti; pažymi, kad šalis vis geriau derina teisės aktus su ES deklaracijomis ir Tarybos sprendimais dėl bendros užsienio ir saugumo politikos, ir pabrėžia palaipsniui siekiamo visiško suderinimo, kuris yra būtina sąlyga šaliai siekiant euroatlantinės ateities, svarbą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripažįsta pažangą, padarytą viešajame sektoriuje, priėmus viešojo administravimo reformos strategiją ir finansų valdymo reformos programą; ragina vyriausybę užtikrinti visapusišką šių reformų įgyvendinimą; skatina šalį toliau stiprinti profesionalumą didinant skaidrumą ir teisingą atstovavimą ir užtikrinti, kad įdarbinant į valstybės tarnybos vietas būtų visapusiškai laikomasi nuopelnais grindžiamos įdarbinimo politikos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | griežčiausiai smerkia 2017 m. balandžio 27 d. įvykdytą išpuolį šalies Parlamente, kuris reiškia išpuolį prieš demokratiją ir per kurį keli parlamento nariai ir žurnalistai patyrė rimtų sužalojimų, ir ragina patraukti organizatorius ir nusikaltimo vykdytojus baudžiamojon atsakomybėn; palankiai vertina vykstantį tyrimą ir bylos nagrinėjimą teisme; pabrėžia, kad šie smurto veiksmai ir toliau turėtų būti tiriami bei už juos turėtų būti traukiama atsakomybėn laikantis įstatymų ir skaidrumo, nepriklausomumo ir proporcingumo principų; toliau smerkia bet kokį trukdymą parlamento procedūroms ir bet kokį piktnaudžiavimą jomis ir naudojimąsi konstitucijos nuostatas pažeidžiančiomis prezidento galiomis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | visiškai pritaria Komisijos rekomendacijai ir po jos priimtam Tarybos sprendimui, kuriuo 2019 m. birželio mėn. nustatytas kaip stojimo derybų pradžios data, taip pripažįstant vilčių teikiančias pastangas įgyvendinti reformas; mano, kad netrukus prasidėsianti acquis peržiūra ir stojimo derybos sustiprins ir pagreitins reformų tempą; mano, kad pradėjus derybas atsiras papildomų paskatų demokratizacijai ir bus sugriežtinta kontrolė ir atskaitomybė; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina oficialų 2018 m. liepos 11 d. NATO kvietimą šaliai pradėti derybas dėl narystės šioje organizacijoje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos narystė NATO galėtų padėti pasiekti didesnį saugumą ir politinį stabilumą Pietryčių Europoje; ragina visas ES valstybes nares, kurios yra NATO narės, aktyviai remti šalies stojimą į NATO; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina būsimą šalies perėjimą į antrąjį stabilizacijos ir asociacijos susitarimo etapą ir šalies įtraukimą į Adrijos ir Jonijos jūrų iniciatyvą, taip pat ragina Tarybą įtraukti šią šalį į ES Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategiją; |
| --- | --- |

13.

Demokratizacija

| 14. | palankiai vertina pirminius veiksmus, kurių imtasi atkuriant stabdžių ir atsvarų sistemą ir padidinant įtrauktį, taikant priemones, kuriomis gerinama aplinka, kurioje veikia nepriklausomos priežiūros institucijos, žiniasklaida ir pilietinės visuomenės organizacijos (PVO); palankiai vertina konstruktyvų vyriausybės ir PVO dialogą ir pastarųjų vaidmenį užtikrinant geresnį stabdžių ir atsvarų sistemos taikymą; pabrėžia, kad vykstantys esminiai pakeitimai turėtų būti atlikti esant įtraukiai ir atvirai politinei aplinkai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vertina vyriausybės pastangas užkirsti kelią regresui ir pašalinti likusius korupcinio valstybės užvaldymo elementus, ir skatina didinti šias pastangas; primena, kad 1-ąjį šio amžiaus dešimtmetį stojimo procese šalis užėmė lyderės poziciją; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina tai, kad buvo patobulinti rinkimų teisės aktai, tačiau pabrėžia, kad reikia laiku peržiūrėti rinkimų kodeksą, visapusiškai atsižvelgiant į likusias ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro, Venecijos komisijos ir Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) rekomendacijas dėl kampanijos finansavimo ir dėl politinių partijų; pabrėžia, kad reikia toliau stengtis, kad būtų užkirstas kelias visų formų rinkėjų bauginimui ir kad tokie atvejai būtų tiriami; primygtinai ragina politines partijas demokratizuoti savo vidaus sprendimų priėmimo procesus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina valdžios institucijas užbaigti pertrauktą surašymą, per kurį būtų surinkti tikslūs statistiniai duomenys apie gyventojus, kuriais remiantis būtų galima rengti vyriausybės plėtros programas ir planuoti atitinkamą biudžetą, taip pat surengti rinkimus ir apskaičiuoti rinkimų rezultatus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina tai, kad buvo atnaujinti ES ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos jungtinio parlamentinio komiteto posėdžiai, ir ragina toliau tęsti konstruktyvią veiklą pasitelkiant šį tarpparlamentinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina tai, kad 2018 m. gegužės 17 ir 18 d. Ochride pradėtas Jean'o Monnet dialogo procesas ir kad dėl to, vieningai pritarus įvairioms partijoms, priimtas Etikos kodeksas; ragina Parlamento reformų ir veikimo darbo grupę peržiūrėti Parlamento darbo tvarkos taisykles ir, atsižvelgiant į Ochrido išvadose nustatytas prioritetines sritis, teikti pakeitimų pasiūlymus ir nustatyti priėmimo terminus; ragina visas su politiniu procesu susijusias suinteresuotąsias šalis toliau stiprinti kompromisinę ir konstruktyvaus politinio dialogo kultūrą, visų pirma tarp Parlamento narių, ir susilaikyti nuo bet kokių kliūčių, trukdančių veiksmingam Parlamento darbui; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rekomenduoja šalies Parlamentui visapusiškai naudotis savo priežiūros ir teisėkūros funkcijomis ir griežtai apriboti skubos procedūrų, kurios mažina parlamentinės ir visuomenės kontrolės veiksmingumą, taikymą; ragina kaupti patikimus žvalgybos tarnybų priežiūros duomenis ir stebėti žmogaus teisių bei pagrindinių laisvių padėtį šalyje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina svarbius veiksmus, kurių vyriausybė ėmėsi siekdama stiprinti demokratiją ir teisinės valstybės principo taikymą ir palaipsniui atkurti kompromiso paieškos kultūrą, bendraudama su visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant opoziciją, taip pat teigiamai vertina nuoširdų ketinimą įtraukiai ir skaidriai vykdyti reformas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina pradėti veiksmingai įgyvendinti viešojo administravimo reformos strategiją ir nustatyti aiškias atskaitomybės ribas; pabrėžia nuopelnais grindžiamo įdarbinimo ir atviro visų įdarbinimo procedūrų konkurso svarbą ir ragina didinti žmogiškųjų išteklių valdymo pajėgumus; ragina imtis griežtesnių priemonių, kuriomis būtų didinami viešojo administravimo sektoriaus ir finansų planavimo pajėgumai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina tai, kad vyriausybė stiprina decentralizavimo procesą, priimdama 2018–2020 m. decentralizavimo ir vystymosi veiksmų planą, kuris yra svarbus žingsnis siekiant spręsti lėšų nepakankamumo ir paslaugų trūkumo savivaldybėse problemą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina nuolatines pastangas skatinti gerą valdymą, atskaitomybę ir laisvą žiniasklaidą, didinti skaidrumą ir gerinti prieigą prie viešos informacijos, be kita ko, skelbiant informaciją apie valstybės institucijų išlaidas; ragina imtis tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti piliečių teisę susipažinti su viešąja informacija; ragina nuolat stengtis didinti sprendimų priėmimo proceso įtraukumą, taip pat gerinti tarpinstitucinį koordinavimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina toliau daryti pažangą skaitmeninant viešąją informaciją, kad ji būtų lengviau prieinama ir skatina valdžios institucijas ieškoti inovatyvių e. sprendimų, kaip toliau didinti skaidrumą ir palengvinti prieigą prie viešos informacijos bei sumažinti susijusią biurokratiją; |
| --- | --- |

25.

Teisinė valstybė

| 26. | primena, kad tinkamas teismų sistemos veikimas ir veiksmingos kovos su korupcija priemonės yra ypač svarbūs stojimo į ES procese; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina teisminių institucijų reformos strategiją, kuria siekiama atkurti teisminių institucijų nepriklausomumą, atskaitomybę ir profesionalumą ir nutraukti politinį kišimąsi bei selektyvų teisingumą ir ragina šalies vyriausybę bei kitus subjektus dėti daugiau pastangų siekiant tinkamai įgyvendinti teisminių institucijų reformos strategiją, užtikrinant, kad būtų įdiegti patikimi stebėsenos ir vertinimo mechanizmai; pabrėžia, kad reikia užbaigti derinti teisės aktus, atsižvelgiant į Venecijos komisijos rekomendacijas; ragina ir toliau priimti bei įgyvendinti teisminių institucijų reformos strategijoje numatytas priemones; pabrėžia, kad reikia toliau stengtis apsaugoti teismines institucijas nuo politinio kišimosi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina tai, kad 2018 m. sausio mėn. buvo įsteigta Teismų etikos taryba, o Teisėjų ir prokurorų akademija surengė teisėjų etinio elgesio mokymus, kad būtų užkirstas kelias interesų konfliktams ir nustatytos kovos su korupcija priemonės; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tebėra susirūpinęs dėl plačiai paplitusios korupcijos ir palankiai vertina pirmuosius laimėjimus siekiant užkirsti jai kelią ir už ją traukti baudžiamojon atsakomybėn; yra susirūpinęs dėl nedidelio galutinių teismo sprendimų aukšto rango pareigūnų korupcijos bylose skaičiaus, tačiau atkreipia dėmesį į pirmuosius teismo sprendimus dėl korupcijos ir piktnaudžiavimo įgaliojimais atvejų ir dėl 2017 m. balandžio 27 d. įvykių; ragina dėti daugiau pastangų, kad tiriant aukšto rango pareigūnų korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo atvejus, vykdant baudžiamąjį persekiojimą ir priimant galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius būtų pasiekta gerų rezultatų; giria sudėtingomis aplinkybėmis vykdomą Specialiosios prokuratūros darbą ir toliau reiškia susirūpinimą dėl išpuolių ir trukdymo jai dirbti ir dėl to, kad kitos institucijos su ja nebendradarbiauja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina valdžios institucijas intensyviau kovoti su pinigų plovimo ir interesų konfliktų reiškiniais, sukuriant ir stiprinant kovos su korupcija bei nusikalstamumu pajėgumus ir finansų tyrimų padalinius, įšaldant, konfiskuojant, susigrąžinant ir valdant turtą; primygtinai ragina valdžios institucijas pasiekti gerų rezultatų tiriant bylas ir vykdant baudžiamąjį persekiojimą ir padidinti apkaltinamųjų nuosprendžių aukšto lygio pinigų plovimo ir finansinių nusikaltimų bylose skaičių; palankiai vertina priimtą informatorių apsaugos įstatymą, kuriuo užtikrinama geresnė informatorių apsauga ir stiprinama vyriausybės kovos su korupcija politika; ragina skubiai peržiūrėti įstatymus dėl kovos su korupcija, finansų kontrolės ir viešųjų pirkimų; skatina vykdyti bendrosios teisinės sistemos reformą, kad Valstybinė korupcijos prevencijos komisija turėtų aiškius įgaliojimus ir galėtų dirbti visiškai nepriklausomai ir kad prokuratūros kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija padaliniai galėtų reguliariai vykdyti tyrimus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pažymi, kad regione plačiai paplitusi korupcija ir organizuotas nusikalstamumas, o tai taip pat trukdo šalies demokratiniam, socialiniam ir ekonominiam vystymuisi; mano, kad regioninė strategija ir glaudesnis visų regiono šalių bendradarbiavimas yra labai svarbūs siekiant veiksmingiau spręsti šiuos klausimus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina, kad būtų griežtai užtikrinta politinė ir teisinė atskaitomybė nagrinėjant baudžiamąsias bylas, įskaitant nusikaltimus, kylančius iš pokalbių klausymosi skandalo; ragina Parlamentą užbaigti žvalgybos tarnybų reformą, užtikrinant tinkamą saugumo ir žvalgybos agentūrų išorės priežiūrą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primygtinai ragina valdžios institucijas imtis ryžtingų veiksmų siekiant išardyti nusikaltėlių tinklus, susijusius su prekyba žmonėmis, ginklais ir narkotikais, taip pat didinti institucijų pajėgumus, teisėsaugos tarnybų tarpinstitucinį bendradarbiavimą ir gerinti rezultatus tiriant baudžiamąsias veikas, atliekant baudžiamąjį persekiojimą ir priimant galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pripažįsta šalies pastangas ir konstruktyvų vaidmenį sprendžiant Europos migracijos ir pabėgėlių krizės problemas; atkreipia dėmesį į nuolatines pastangas ir ragina toliau tobulinti prieglobsčio sistemą ir migracijos valdymą; ragina šalį stiprinti ir toliau intensyvinti abipusiai naudingą regioninį bendradarbiavimą ir partnerystę su FRONTEX, pasirašius susitarimą dėl naujo statuso, taip siekiant išardyti prekybos žmonėmis tinklus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad su migrantais ir pabėgėliais, ypač moterimis ir vaikais, prašančiais prieglobsčio šalyje ar keliaujančiais per jos teritoriją, būtų elgiamasi vadovaujantis tarptautinės ir ES teisės nuostatomis; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano esant reikalinga, kad valdžios institucijos tęstų ir didintų kovos su islamo radikalėjimu ir užsienio teroristais kovotojais pastangas; ragina tai įgyvendinti skatinant tvirtesnį saugumo tarnybų ir PVO, religinių lyderių, vietos bendruomenių ir kitų valstybės institucijų bendradarbiavimą švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų sektorių srityse; ragina, kad saugumo tarnybos nuolat stebėtų grįžtančius užsienio kovotojus, tinkamą jų reintegraciją į visuomenę ir nuolat keistųsi informacija su ES ir kaimyninių šalių valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina toliau gerinti su vaikais susijusio teisingumo sistemą; ragina kompetentingas institucijas skirti pakankamai biudžeto lėšų teisingumo vaikams įstatymui įgyvendinti, ir pagerinti paramos mergaitėms ir berniukams, nukentėjusiems nuo smurto ir prievartos, ir teisės aktus pažeidusiems vaikams paslaugų kokybę; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Vengrijos valdžios institucijas pateikti visą susijusią informaciją ir būtinus paaiškinimus, susijusius su buvusio Makedonijos ministro pirmininko N. Gruevskio, kuris, kad išvengtų laisvės atėmimo bausmės, pabėgo iš savo šalies pasinaudojęs slapta Vengrijos diplomatine pagalba, atveju; mano, kad tai yra įsikišimas į buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vidaus reikalus ir, visų pirma, parodyta nepagarba šalies teisminėms institucijoms ir teisės viršenybės principo šalyje nepaisymas; atkreipia dėmesį į ekstradicijos prašymą, kurį išdavė Skopjės valdžios institucijos, ir tikisi, kad Vengrija elgsis griežtai laikydamasi atitinkamų nacionalinių ir tarptautinių teisės aktų ir teigiamai atsakys į šį prašymą; |
| --- | --- |

38.

Pagrindinės teisės ir pilietinė visuomenė

| 39. | palankiai vertina priemones, kuriomis siekiama patobulinti tarpetninį pasitikėjimą, ir ragina atlikti visapusišką ir skaidrią likusių Ochrido pagrindų susitarimo įgyvendinimo aspektų peržiūrą; mano, jog itin svarbu užtikrinti, kad etninės mažumos būtų visapusiškai pripažįstamos visuomeniniame gyvenime; ragina imtis tolesnių priemonių mažumų įtraukčiai švietimo srityje didinti, siekiant paskatinti socialinę sanglaudą ir bendruomenių integraciją; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mano, kad Makedonijos teismo procesai turi būti tęsiami vadovaujantis šalyje nustatytomis procedūromis ir kad Nikola Gruevski turi būti patrauktas atsakomybėn pagal Makedonijos teisingumo sistemą; ragina Vengriją paisyti Makedonijos teisingumo sistemos nepriklausomumo ir teisės viršenybės šalyje, iš naujo įvertinti politinio prieglobsčio suteikimą Nikolai Gruevskiui ir imtis jo ekstradicijos į Skopję proceso; tikisi, kad visos susijusios šalys elgsis griežtai laikydamosi atitinkamų nacionalinių ir tarptautinių teisės aktų; pabrėžia, kad šios teisminės procedūros neturėtų būti politizuojamos; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina reformas ir pastangas, kuriomis siekiama palaipsniui suderinti teisinę sistemą su ES standartais, šalies sprendimą tapti stebėtoja Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūroje ir tai, kad šalis ratifikavo daugumą tarptautinių žmogaus teisių dokumentų; skatina visapusiškai įgyvendinti žmogaus teisių standartus ir politikos dokumentus, kaip antai Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK), ypatingą dėmesį skiriant teisei į teisingą bylos nagrinėjimą, susirinkimų ir asociacijų laisvei, teisei į gyvybę, saviraiškos laisvei ir pagarbai privačiam ir šeimos gyvenimui; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pažymi, kad priimtas teisės aktas dėl kalbų vartojimo yra svarbus laimėjimas, ir apgailestauja dėl neigiamos taktikos, kuria siekiama priešintis jo priėmimui visapusiškai laikantis standartinių procedūrų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina tai, kad 2018 m. kovo 23 d. šalis ratifikavo Stambulo konvenciją, ir primygtinai ragina šalį užbaigti teisines reformas, kuriomis siekiama kovoti su diskriminacija prieš moteris, mergaites ir visus vaikus, ir toliau naikinti smurtą šeimoje ir smurtą dėl lyties, nes šie reiškiniai vis dar plačiai paplitę; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti, kad nepriklausomos priežiūros įstaigos būtų autonomiškos ir turėtų atitinkamą kiekį žmogiškųjų ir finansinių išteklių; giria ombudsmeno tarnybos vaidmenį stiprinant žmogaus teises ir pabrėžia, kad reikia užtikrinti sistemingą ombudsmeno sprendimų vykdymą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tebėra susirūpinęs dėl labai prastos neįgaliųjų padėties ir nuolatinės jų diskriminacijos; ragina veiksmingai įgyvendinti esamas priemones ir strategijas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palankiai vertina pirmuosius žingsnius, padarytus siekiant sustiprinti diskriminacijos prevenciją, ir primygtinai ragina valdžios institucijas į Diskriminacijos prevencijos ir apsaugos nuo jos įstatymą kaip diskriminacijos pagrindą įtraukti seksualinę orientaciją ir lytinę tapatybę; ragina valdžios institucijas skirti pakankamai biudžeto lėšų 2016–2020 m. nacionalinei lygybės ir nediskriminavimo strategijai įgyvendinti; ragina valdžios institucijas veiksmingai tirti prieš mažumas, įskaitant tokias pažeidžiamas grupes kaip romų tautybės žmonės ir LGBTI bendruomenė, nukreiptus neapykantos nusikaltimus ir neapykantą kurstančių kalbų atvejus, ir bausti už homofobinį ir transfobinį smurtą bei smurto kurstymą; išlieka susirūpinęs dėl tebesančio išankstinio priešiško visuomenės nusistatymo prieš LGBTI asmenis ir dėl žiniasklaidoje, internete ir socialinės žiniasklaidos priemonėse vyraujančių prieš juos nukreiptų neapykantą kurstančių kalbų; ragina valdžios institucijas užtikrinti veiksmingą apsaugą ir taikyti atgrasančias ir proporcingas sankcijas už neapykantą kurstančias kalbas bei homofobinius ir (arba) transfobinius veiksmus ir smurtą; pabrėžia, kad translyčiams asmenims būtina suteikti galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; apgailestauja dėl nuolat nepakankamo Apsaugos nuo diskriminacijos komisijos darbo; palankiai vertina tai, kad buvo įsteigta tarppartinė parlamentinė grupė LGBTI bendruomenės teisių klausimais ir tarppartinė parlamentine grupė romų teisių klausimais; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina visapusiškai įgyvendinti strategijas ir teisės aktus dėl mažumų grupėms priklausančių asmenų teisių bei jų apsaugos ir šį įgyvendinimą finansuoti iš valstybės biudžeto; primygtinai reikalauja, kad būtų imtasi priemonių toliau gerinti padėtį švietimo, užimtumo, sveikatos priežiūros ir aprūpinimo būstu srityse, didinti galimybes įsigyti prekių ir paslaugų, taip pat gerinti romų gyvenimo sąlygas ir kad būtų smerkiama mokyklų segregacija bei kitų formų diskriminacija; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palankiai vertina gerokai pagerėjusias PVO veiklos ir konsultacijų su jomis vykdymo sąlygas, įskaitant Bendradarbiavimo su pilietine visuomene tarybos įsteigimą; pabrėžia, kad reikia stiprinti teisinę, finansinę, administracinę ir politinę sistemas, be kita ko, priimant teisės aktus dėl fondų ir gaunamų dovanų; pabrėžia, kaip svarbu, kad PVO būtų struktūriškai įtrauktos vykdant reguliaresnį, išsamų, nediskriminacinį ir nuspėjamą konsultacijų procesą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | dar kartą reiškia paramą iniciatyvai įsteigti faktų apie visas buvusios Jugoslavijos teritorijoje padarytų karo nusikaltimų ir kitų rimtų žmogaus teisių pažeidimų aukas nustatymo regioninę komisiją (RECOM); primygtinai ragina vyriausybę imtis iniciatyvos ją steigiant; pabrėžia šio proceso ir aktyvaus visų regiono politinių lyderių dalyvavimo svarbą siekiant, kad RECOM toliau nedelsiant galėtų pradėti darbą; atkreipia dėmesį į RECOM koalicijos pasiūlytą RECOM veiksmų planą, kuriame nustatytos aiškios datos ir kriterijai; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palankiai vertina didesnes vyriausybės pastangas stiprinti deinstitucionalizavimo ir socialinio sektoriaus reformos procesą; teigiamai vertina įsipareigojimą nutraukti vaikų įkurdinimą didelėse valstybinėse institucijose ir sukurti šeimos ir bendruomenės priežiūra paremtas paslaugas; ragina valdžios institucijas nedelsiant imtis priemonių, kad būtų sustabdytas didėjantis perinatalinis mirtingumas, ir sukurti šios nerimą keliančios tendencijos priežasčių analizės sistemą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | teigiamai vertina vyriausybės ir šalies Nacionalinės jaunimo tarybos partnerystę įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą, kuri yra geras jaunimo ir sprendimus priimančių asmenų bendradarbiavimo rengiant ir įgyvendinant jaunimo reikalų politiką mechanizmas; ragina vyriausybę didinti finansinę paramą jaunimo organizacijoms ir jaunimui, kad būtų sprendžiamas protų nutekėjimo klausimas; |
| --- | --- |

51.

Žiniasklaida

| 52. | pabrėžia esminį nepriklausomos žiniasklaidos vaidmenį demokratinėje ir įgalinančioje aplinkoje; pažymi nedidelius teigiamus pokyčius žiniasklaidos srityje ir šiek tiek pagerėjusias nepriklausomo reportažų rengimo sąlygas; ragina imtis iniciatyvų, kuriomis būtų sudarytos palankios sąlygos profesinei visų žiniasklaidos subjektų veiklai (nesant jokiam išorės ir vidaus spaudimui), taip pat tiriamajai žurnalistikai; palankiai vertina tai, kad buvo nutraukta valstybės finansuojama, politiniu favoritizmu paremta reklama žiniasklaidoje, nes tai yra svarbi priemonė, siekiant skatinti vienodas sąlygas šiame sektoriuje, ir skatina užtikrinti didesnę žiniasklaidos apsaugą nuo politizavimo priemonių; primena, kad reikia sustiprinti žiniasklaidos reguliavimo institucijos ir visuomeninio transliuotojo nepriklausomumą ir pajėgumus; ragina imtis priemonių, kuriomis būtų padidinta žurnalistų darbo ir socialinių teisių apsauga, ir užtikrinti, kad už bet kokį smurtą ir prievartą prieš žurnalistus ar grasinimus jiems būtų baudžiama, nes tai taip pat padėtų kuo labiau sumažinti vyraujančią žiniasklaidos savicenzūrą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palankiai vertina pagerėjusią situaciją užtikrinant galimybes gauti informaciją; pabrėžia, kad reikia atnaujinti teisės aktus dėl žiniasklaidos paslaugų ir galimybių gauti viešą informaciją; pabrėžia, kad reikia visiškai netoleruoti grasinimo žurnalistams ir jų bauginimo bei išpuolių prieš juos atvejų ir veiksmingai juos tirti, tinkamai registruojant šiuos incidentus ir kruopščiai juos tiriant; smerkia bet kokios formos neapykantą kurstančias ir provokacines kalbas; ragina imtis veiksmingų kovos su šiais reiškiniais ir internete vykdomais žurnalistų etikos kodekso pažeidimais priemonių; be to, pabrėžia, jog būtina nedelsiant reformuoti žiniasklaidos sektorių, kad būtų sustiprinta Garso ir audiovizualinių žiniasklaidos paslaugų agentūra ir garantuojami objektyvūs ir profesionalūs reportažai; |
| --- | --- |

53.

Ekonomika

| 54. | pabrėžia, kad reikia gerinti verslo aplinką, užtikrinant biudžeto konsolidavimą ir reguliavimo skaidrumą bei patikimumą, kartu skiriant dėmesio vis dar nepašalintiems trūkumams, susijusiems su teisinės valstybės principu, sudėtingoms reguliavimo procedūroms ir savavališkiems patikrinimams; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina valdžios institucijas atkreipti dėmesį į didelio masto neoficialią ekonomiką ir tebesitęsiančias mokesčių vengimo bei sutarčių vykdymo problemas, kurios ir toliau atbaido tiesiogines investicijas iš užsienio; pabrėžia, kad reikia įgyvendinti priemones, susijusias su viešaisiais pirkimais ir vidaus finansine kontrole; pažymi, kad reikia didinti duomenų apie viešąsias išlaidas, viešuosius pirkimus, valstybės pagalbą ir ES lėšų panaudojimą skaidrumą; ragina imtis priemonių nacionalinių Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP) struktūrų planavimo, programavimo ir valdymo gebėjimams gerinti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina vyriausybę užtikrinti, kad skaitmeninimas būtų vienas iš įvairius sektorius apimančių pagrindinių prioritetų; primygtinai ragina nedelsiant parengti ilgalaikę skaitmeninę darbotvarkę, apimančią, be kita ko, e. valdymo strategiją, IRT strategiją ir nacionalinę kibernetinio saugumo strategiją; pabrėžia, kad visapusiška skaitmeninė darbotvarkė pagerins ekonominę aplinką ir efektyvumą, padidins viešojo administravimo ir paslaugų skaidrumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | teigiamai vertina vyriausybės pastangas gerinti jaunimui sudaromas sąlygas ir skatinti aktyvesnį jaunimo dalyvavimą politinėje veikloje, pavyzdžiui, įgyvendinant 2016–2025 m. jaunimo reikalų nacionalinę strategiją; ragina vyriausybę spręsti didelio jaunimo nedarbo lygio problemą, mažinant jaunų absolventų įgūdžių ir privačių įmonių poreikių neatitikimą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primygtinai ragina vyriausybę visapusiškai ir inovatyviai spręsti ilgalaikio nedarbo, jaunimo nedarbo ir mažo moterų dalyvavimo darbo rinkoje problemą; ragina atlikti skubias švietimo srities reformas, siekiant užtikrinti, kad įgyti įgūdžiai atitiktų darbo rinkos poreikius ir taip būtų užkirstas kelias protų nutekėjimui; skatina vyriausybę parengti skaitmeninių įgūdžių strategiją ir didinti gyventojų skaitmeninį raštingumą; |
| --- | --- |

58.

| 59. | primena, kad buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija pastarąjį gyventojų surašymą atliko 2002 m.; pabrėžia, jog svarbu atlikti naują, gerokai vėluojantį gyventojų surašymą, kad būtų galima gauti naują ir realią demografinę statistiką, atitinkančią ES standartus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palankiai vertina tai, kad Makedonijos parlamentas priėmė naują energetikos įstatymą, kuriuo į nacionalinę teisę perkeliamas ES trečiasis energetikos teisės aktų rinkinys ir kuris visiškai atitinka Energijos bendrijos sutartį; ragina valdžios institucijas sutelkti dėmesį į energetikos rinkos reformas, kartu užtikrinant energijos išteklių tiekimo saugumą ir įvairinimą, ypač pasitelkiant atsinaujinančiuosius energijos išteklius; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atkreipia dėmesį į keletą saugomose teritorijose planuojamų infrastruktūros projektų, kurie galimai padarytų didelį poveikį būsimoms „Natura 2000“ teritorijoms; atsižvelgdamas į tai ragina laikytis Berno konvencijos Nuolatinio komiteto rekomendacijos (Nr. 184(2015)) ir laikinai sustabdyti projektų įgyvendinimą Mavrovo nacionalinio parko teritorijoje, kol bus atliktas strateginis poveikio aplinkai vertinimas visapusiškai laikantis ES aplinkos apsaugos teisės aktų; be to, ragina laikytis UNESCO Pasaulio paveldo komiteto sprendimo (40 COM 7B.68) dėl Ochrido regiono gamtinio ir kultūrinio paveldo ir prieš imantis bet kokių tolesnių darbų atlikti visapusišką strateginį poveikio aplinkai vertinimą (SPAV) ir poveikio paveldui vertinimą (PPV); primygtinai ragina, kad nacionalinė hidroenergijos strategija būtų rengiama vadovaujantis ES aplinkos teisės aktais; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina šalį stiprinti konkurenciją dujų ir energijos rinkose siekiant galutinai atsieti viešąsias paslaugas, kaip nurodyta trečiajame energetikos teisės aktų rinkinyje; ragina siekti esminės pažangos srityse, susijusiose su energijos vartojimo efektyvumu, atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba ir kova su klimato kaita; |
| --- | --- |

62.

| 63. | teigiamai vertina tai, kad buvusioji Jugoslavijos Respublikos Makedonija 2018 m. sausio 9 d. ratifikavo Paryžiaus susitarimą, nes sėkminga kova su klimato kaita galima tik dedant bendras pastangas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | palankiai vertina teigiamą vyriausybės požiūrį į regioninį bendradarbiavimą, gerus kaimyninius santykius ir aktyvų dalyvavimą regioninėse iniciatyvose, tokiose kaip Pietryčių Europos bendradarbiavimo procesas, Regioninio bendradarbiavimo taryba, Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimas (VELPS), Vakarų Balkanų šešetas, Energijos bendrijos sutartis, Europos bendrosios aviacijos erdvės susitarimas, Vidurio Europos iniciatyva, Migracijos, prieglobsčio ir pabėgėlių regioninė iniciatyva (angl. MARRI) ir Brdo-Brijuni procesas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palankiai vertina šalies įsipareigojimą dalyvauti vykdant Berlyno procesą įgyvendinamuose junglumo projektuose; pažymi, kad reikia pereiti nuo kelių transporto prie įvairesnės sistemos įgyvendinant geležinkelių reformos priemones, be kita ko, gerinant arba kuriant geležinkelio jungtis iš Skopjės į kaimyninių šalių sostines; ragina daryti didesnę pažangą baigiant kurti geležinkelių ir kelių transporto jungtis VIII ir X koridoriuose; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina toliau paprastinti su prekyba ir muitais susijusias sąlygas, taip pat įvairinti eksportą, be kita ko, pasitelkiant tarpregioninį prekybos potencialą; ragina Komisiją šiai šaliai netaikyti plieno ir aliuminio apsaugos priemonių; |
| --- | --- |

66.

| 67. | reiškia susirūpinimą dėl nerimą keliančio oro taršos lygio Skopjėje ir kituose labai užterštuose miestuose ir ragina valstybės ir vietos valdžios institucijas skubiai imtis atitinkamų priemonių šiai ekstremaliai situacijai įveikti pasitelkiant efektyvias tikslines priemones oro kokybei stebėti ir gerinti, įskaitant viešojo transporto tobulinimą ir veiksmingus judumo planus; primygtinai ragina šalį skubiai suderinti aplinkos, gamtos ir klimato apsaugos srities teisės aktus su Bendrijos teisynu; ragina kurti atliekų tvarkymo sistemas; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

68.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/146 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/146

---

P8_TA(2018)0481

2018 m. ataskaita dėl Albanijos

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Albanijos (2018/2147(INI))

(2020/C 363/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Albanijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Albanijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir Salonikų darbotvarkę Vakarų Balkanų valstybėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir Salonikų darbotvarkę Vakarų Balkanų valstybėms,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 26–27 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą suteikti Albanijai ES narystės siekiančios šalies kandidatės statusą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 26–27 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą suteikti Albanijai ES narystės siekiančios šalies kandidatės statusą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 26 d. Bendrųjų reikalų tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 26 d. Bendrųjų reikalų tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 28–29 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 28–29 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą,

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) vyriausiojo tautinių mažumų reikalų komisaro rekomendacijas dėl antrinės teisės aktų dėl tautinių mažumų apsaugos Albanijoje projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) vyriausiojo tautinių mažumų reikalų komisaro rekomendacijas dėl antrinės teisės aktų dėl tautinių mažumų apsaugos Albanijoje projekto,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją ir Sofijos prioritetų darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją ir Sofijos prioritetų darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 15 d. vykusį Albanijos ir ES stabilizacijos ir asociacijos tarybos devintąjį susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 15 d. vykusį Albanijos ir ES stabilizacijos ir asociacijos tarybos devintąjį susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Komisijos komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Komisijos komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (COM(2018)0065),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos komunikatą „2018 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2018)0450) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2018 m. ataskaita dėl Albanijos“ (SWD(2018)0151), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos komunikatą „2018 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2018)0450) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2018 m. ataskaita dėl Albanijos“ (SWD(2018)0151),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 12–13 d. Tiranoje vykusiame ES ir Albanijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto (SAPK) 12-ajame posėdyje priimtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 12–13 d. Tiranoje vykusiame ES ir Albanijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto (SAPK) 12-ajame posėdyje priimtas rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. Pasaulio Banko bei pagal Jungtinių Tautų vystymo programą atliktos apklausos, kurią parėmė Komisija, dėl marginalizuotų romų Vakarų Balkanų šalyse išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. Pasaulio Banko bei pagal Jungtinių Tautų vystymo programą atliktos apklausos, kurią parėmė Komisija, dėl marginalizuotų romų Vakarų Balkanų šalyse išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. priimtą bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. priimtą bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Albanijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Albanijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0334/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0334/2018),

| A. | kadangi ES plėtra ir toliau reiškia strateginį investavimą į taiką, demokratiją, gerovę, saugumą ir stabilumą Europoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES plėtra ir toliau reiškia strateginį investavimą į taiką, demokratiją, gerovę, saugumą ir stabilumą Europoje;

| B. | kadangi Albanija toliau darė nuoseklią pažangą siekdama atitikti politinius kriterijus ir įgyvendinti penkis pagrindinius prioritetus, kad galėtų pradėti stojimo derybas, ir konsoliduodama demokratines institucijas ir praktiką; |
| --- | --- |

B.

kadangi Albanija toliau darė nuoseklią pažangą siekdama atitikti politinius kriterijus ir įgyvendinti penkis pagrindinius prioritetus, kad galėtų pradėti stojimo derybas, ir konsoliduodama demokratines institucijas ir praktiką;

| C. | kadangi, atsižvelgdama į padarytą gerą pažangą įgyvendinant penkis pagrindinius prioritetus, Komisija rekomendavo pradėti stojimo derybas su Albanija; kadangi stojimo derybos sudarys sąlygas Europos Sąjungai atidžiau tikrinti ir labai paskatins toliau vykdyti reformas ir įtvirtinti demokratines institucijas bei praktiką; |
| --- | --- |

C.

kadangi, atsižvelgdama į padarytą gerą pažangą įgyvendinant penkis pagrindinius prioritetus, Komisija rekomendavo pradėti stojimo derybas su Albanija; kadangi stojimo derybos sudarys sąlygas Europos Sąjungai atidžiau tikrinti ir labai paskatins toliau vykdyti reformas ir įtvirtinti demokratines institucijas bei praktiką;

| D. | kadangi 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2018 m. birželio 26 d. Tarybos išvadas ir taip sudarytos sąlygos 2019 m. birželio mėn. pradėti stojimo derybas; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2018 m. birželio 26 d. Tarybos išvadas ir taip sudarytos sąlygos 2019 m. birželio mėn. pradėti stojimo derybas;

| E. | kadangi vis dar yra problemų, kurias reikia greitai ir veiksmingai spręsti palaikant dialogą ir bendradarbiaujant; |
| --- | --- |

E.

kadangi vis dar yra problemų, kurias reikia greitai ir veiksmingai spręsti palaikant dialogą ir bendradarbiaujant;

| F. | kadangi konstruktyvus vyriausybės ir opozicijos dialogas su ES susijusių reformų klausimais tebėra itin svarbus elementas siekiant daryti pažangą įgyvendinant reformų darbotvarkę piliečių labui ir priartinti šalį prie ES; |
| --- | --- |

F.

kadangi konstruktyvus vyriausybės ir opozicijos dialogas su ES susijusių reformų klausimais tebėra itin svarbus elementas siekiant daryti pažangą įgyvendinant reformų darbotvarkę piliečių labui ir priartinti šalį prie ES;

| G. | kadangi visuomenė plačiai pritaria Albanijos stojimui į ES; |
| --- | --- |

G.

kadangi visuomenė plačiai pritaria Albanijos stojimui į ES;

| H. | kadangi teisinė valstybė yra viena iš pagrindinių vertybių, kuria grindžiama ES ir kuri yra tiek plėtros proceso, tiek stabilizacijos ir asociacijos proceso pagrindas; kadangi reformos yra būtinos siekiant išspręsti likusius svarbius uždavinius šioje srityje, visų pirma, užtikrinti nepriklausomas, nešališkas, atskaitingas ir veiksmingas teismines institucijas ir kovoti su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu, taip pat užtikrinti pagrindinių teisių apsaugą; |
| --- | --- |

H.

kadangi teisinė valstybė yra viena iš pagrindinių vertybių, kuria grindžiama ES ir kuri yra tiek plėtros proceso, tiek stabilizacijos ir asociacijos proceso pagrindas; kadangi reformos yra būtinos siekiant išspręsti likusius svarbius uždavinius šioje srityje, visų pirma, užtikrinti nepriklausomas, nešališkas, atskaitingas ir veiksmingas teismines institucijas ir kovoti su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu, taip pat užtikrinti pagrindinių teisių apsaugą;

| I. | kadangi religijos laisvės, kultūros paveldo ir mažumų teisių apsauga yra viena iš pagrindinių Europos Sąjungos vertybių; |
| --- | --- |

I.

kadangi religijos laisvės, kultūros paveldo ir mažumų teisių apsauga yra viena iš pagrindinių Europos Sąjungos vertybių;

| J. | kadangi Albanija ratifikavo visas pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas, įskaitant, visų pirma, 1948 m. Konvenciją dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo (Nr. 87) ir 1949 m. Konvenciją dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas (Nr. 98); |
| --- | --- |

J.

kadangi Albanija ratifikavo visas pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas, įskaitant, visų pirma, 1948 m. Konvenciją dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo (Nr. 87) ir 1949 m. Konvenciją dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas (Nr. 98);

| K. | kadangi kiekviena plėtros šalis vertinama individualiai pagal savo pasiekimus ir būtent reformų sparta ir kokybė lemia stojimo tvarkaraštį; |
| --- | --- |

K.

kadangi kiekviena plėtros šalis vertinama individualiai pagal savo pasiekimus ir būtent reformų sparta ir kokybė lemia stojimo tvarkaraštį;

| L. | kadangi regioninis bendradarbiavimas ir geri kaimyniniai santykiai yra labai svarbūs Albanijos pažangai siekiant narystės ES; |
| --- | --- |

L.

kadangi regioninis bendradarbiavimas ir geri kaimyniniai santykiai yra labai svarbūs Albanijos pažangai siekiant narystės ES;

| 1. | palankiai vertina šioje srityje Albanijos aktyviau dedamas pastangas, nes taip skatinama nuolatinė pažanga įgyvendinant su ES susijusias reformas, visų pirma, visapusišką teisingumo sektoriaus reformą; ragina Albaniją įtvirtinti atliktas reformas ir toliau rengtis vykdyti su ES naryste susijusius įsipareigojimus pagal visus skyrius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | visiškai pritaria Komisijos rekomendacijai pradėti stojimo derybas pripažįstant Albanijos pastangas vykdyti reformas; atkreipia dėmesį į Tarybos sprendimą pakartotinai įvertinti padėtį 2019 m. birželio mėn.; palankiai vertina pasirinktą aiškų kelią siekiant pradėti stojimo derybas 2019 m., taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad prasidėjo parengiamasis acquis peržiūros procesas; primena, kad sprendimas pradėti stojimo derybas priklausys nuo tolesnės reformų proceso pažangos; ragina Tarybą objektyviai ir sąžiningai įvertinti šalies pasiektą pažangą ir iki šių metų pabaigos sušaukti pirmąją tarpvyriausybinę konferenciją, ir skatina Albaniją išlaikyti reformų pagreitį; mano, kad derybų pradėjimas teigiamai prisidėtų prie demokratijos ir teisinės valstybės stiprinimo, nes suteiktų papildomų paskatų vykdyti reformų procesą ir labiau jį tikrinti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją laikytis griežtesnio požiūrio derantis dėl 23 skyriaus (teisminės institucijos ir pagrindinės teisės) ir 24 skyriaus (teisingumas, laisvė ir saugumas); |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad būtina stiprinti Albanijos parlamento priežiūros pajėgumus, taip pat stojimo į ES procese; ragina veiksmingiau taikyti įvairius priežiūros mechanizmus ir naudotis institucijomis, įskaitant tyrimo komitetus; palankiai vertina tai, kad buvo priimtas Albanijos parlamento elgesio kodeksas, kuris padidins parlamento procesų atskaitingumą bei skaidrumą ir visuomenės pasitikėjimą šia institucija; pabrėžia, kad reikia sukurti vykdymo užtikrinimo mechanizmą, ir be kita ko, numatyti sankcijas, kad kodeksas būtų veiksmingas; pabrėžia itin svarbų ES integracijos komiteto vaidmenį ir Nacionalinės Europos integracijos tarybos pareigą būti konsultacijų dėl pasirengimo stojimui forumu; ragina toliau bendradarbiauti su Albanijos parlamentu pagal Europos Parlamento paramos plėtros šalių parlamentams programą, siekiant sustiprinti jo gebėjimus parengti kokybiškus teisės aktus, atitinkančius ES acquis, ir vykdyti priežiūros vaidmenį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad svarbu didinti visuomenės informuotumą apie stojimo į ES procesą ir ES bei susijusių Albanijos institucijų vaidmenį; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai ragina imtis teisėkūros ir administracinių priemonių, kad būtų įgyvendintos likusios Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijos; pabrėžia, kad būtina laiku įgyvendinti visapusišką rinkimų reformą, siekiant didinti visuomenės pasitikėjimą rinkimų procesu; primena, kad reikia tinkamai atsižvelgti į įtarimus dėl neteisėto ir nedeklaruojamo politinių partijų finansavimo; palankiai vertina Albanijos parlamento ad hoc komiteto rinkimų sistemos reformos klausimais atliekamą darbą, susijusį su rinkimų administracijos nepriklausomumo ir depolitizavimo, kampanijų finansavimo skaidrumo, rinkėjų registracijos, balsų pirkimo, naujų balsavimo technologijų naudojimo ir balsavimo užsienyje aspektais, ir primygtinai ragina jį pasiekti bendrą sutarimą dėl reikiamų reformų ir jas laiku patvirtinti prieš 2019 m. vyksiančius vietos rinkimus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina persvarstytą Albanijos įstatymą dėl politinių partijų finansavimo; dar kartą ragina šalies politines partijas įvykdyti savo įsipareigojimus užtikrinti, kad visuose valdžios organuose ir visais lygmenimis pareigų valstybės tarnyboje negalėtų eiti baudžiamąja tvarka teisti asmenys; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja, kad konstruktyvus politinis dialogas, noras siekti kompromiso, tvarus partijų tarpusavio bendradarbiavimas ir tvirtas įsipareigojimas įgyvendinti ir stiprinti reformas atsižvelgiant į visus penkis pagrindinius prioritetus yra itin svarbūs siekiant dar labiau paspartinti stojimo į ES procesą ir užtikrinti gerai veikiančią demokratinę santvarką; teigiamai vertina gerėjantį partijų tarpusavio bendradarbiavimą ir plataus masto sutarimą tarp partijų, pasiektą dėl tam tikrų svarbių reformų; ragina visas politines partijas toliau stengtis užmegzti tikrą politinį dialogą ir konstruktyviai bendradarbiauti ir taip paremti reformų procesą; pakartoja, kad yra tvirtai įsitikinęs, kad demokratinėse institucijose turėtų vykti politinis dialogas; yra labai susirūpinęs dėl to, kad po 2018 m. vasaros pertraukos opozicija de facto boikotavo parlamentinį procesą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad teisminių institucijų reforma yra pagrindinis Albanijos piliečių reikalavimas ir būtina išankstinė sąlyga norint susigrąžinti pasitikėjimą teisine valstybe, viešosiomis institucijomis ir politiniais atstovais; pakartoja, kad viso reformos proceso patikimumas ir veiksmingumas, ypač kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu ir nuosavybės teisių užtikrinimas, priklauso nuo sėkmingai vykdomo patikimumo tikrinimo proceso ir nuo tolesnio bei ryžtingo teismų reformos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina pažangą, padarytą vykdant teisminių institucijų reformą, kuria siekiama didinti šalies teisminių institucijų nepriklausomumą, atskaitomybę, profesionalumą ir veiksmingumą ir žmonių pasitikėjimą teisminėmis institucijomis; apgailestauja dėl to, kad teisingumo administravimas ir toliau vykdomas lėtai ir neveiksmingai; pažymi, kad visų teisėjų ir prokurorų pakartotinio vertinimo procesas jau davė pirmų apčiuopiamų rezultatų; palankiai vertina tai, kad dauguma prioritetinių dokumentų jau išnagrinėti; visgi ragina Albanijos valdžios institucijas paspartinti nešališką patikimumo tikrinimo procesą, nepakenkiant kokybei ir teisingumui; pabrėžia, jog svarbu, kad patikimumo tikrinimo procesas būtų vykdomas laikantis aukščiausių tarptautinių standartų, ir skatina Albaniją tęsti glaudų bendradarbiavimą su Tarptautine stebėjimo misija; atkreipia dėmesį į pirmuosius kandidatų atšaukimus ir savanorišką jų pasitraukimą prieš jų klausymus; atsižvelgdamas į tai mano, jog dar svarbiau yra parengti naujos kartos teisėjus ir prokurorus, todėl apgailestauja, kad Albanijos politinės partijos iki šiol nepasiekė susitarimo dėl būtinų įstatymo dėl teisėjų ir prokurorų statuso pakeitimų, susijusių su didesnio skaičiaus darbuotojų įdarbinimu ir mokymu; skatina nuolat skirti tinkamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius patikimumo tikrinimo institucijoms; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primygtinai ragina Albanijos valdžios institucijas kuo greičiau baigti kurti naujas teismines institucijas, taip pat atnaujinti Konstitucinio Teismo ir Aukščiausiojo teismo veiklą; pabrėžia, kad reikia remti veiksmingą šių institucijų veikimą skiriant pakankamai žmogiškųjų išteklių ir lėšų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina nuolatinę pažangą siekiant sukurti labiau piliečiams palankų, skaidrų, profesionalų ir nepolitinį viešąjį administravimą, taip pat ir vietos lygmeniu; primygtinai ragina visapusiškai įgyvendinti priežiūros institucijų rekomendacijas ir ombudsmeno rekomendacijas; be to, atkreipia dėmesį į pažangą, padarytą vykdant teritorinę reformą ir toliau administraciniu ir finansiniu požiūriu stiprinant naujai įsteigtas savivaldybes, taip pat įsteigiant Konsultacinę tarybą, kad būtų užtikrintas geresnis centrinės ir vietos valdžios institucijų veiksmų koordinavimas; palankiai vertina tai, kad buvo įsteigti vietos ES biurai ir paskirti ES koordinatoriai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina toliau stiprinti institucijų ir įstaigų, atsakingų už su stojimu į ES susijusių reformų įgyvendinimą, ES teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę ir pasirengimą deryboms dėl stojimo į ES, administracinius gebėjimus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teigiamai vertina atliktus svarbius teisinės ir institucinės sistemos patobulinimus siekiant užkirsti kelią korupcijai viešosiose institucijose ir ją panaikinti, nes korupcija tebėra viena iš didžiausių problemų; ragina dėti papildomas pastangas siekiant sumažinti korupciją, kuri daro poveikį Albanijos piliečių kasdieniniam gyvenimui, pagerinti investicijų klimatą ir užtikrinti investicijų teisinį tikrumą; pabrėžia, kad aukšto rango pareigūnams neturi būti netaikomos ypatingos sąlygos, palyginti su eiliniais piliečiais, kai jiems pareiškiami kaltinimai; ragina Albaniją atlikti daugiau finansinių tyrimų ir registruoti su korupcija susijusių nusikaltimų metu įgyto nusikalstamo turto arešto ir konfiskavimo ir (arba) susigrąžinimo atvejus ir pasiekti apčiuopiamų rezultatų kovojant su prekyba narkotikais ir pinigų plovimu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina neseniai atliktą šios šalies kovos su korupcija teisės aktų atnaujinimą; pabrėžia, kad reikia baigti kurti Nacionalinį tyrimų biurą, Specialųjį tribunolą ir Specialiąją prokuratūrą kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu; ragina toliau gerinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą ir policijos ir prokuratūros keitimąsi informacija; palankiai vertina teisėsaugos pareigūnų pakartotinį vertinimą pagal policijos darbuotojų patikimumo patikrinimo įstatymą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina daugiau dėmesio skirti politinei korupcijai ir korupcijai viešajame bei privačiame sektoriuose; ragina siekti geresnių rezultatų iniciatyviai vykdant tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir priimant galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu bylose, įskaitant aukšto rango pareigūnų bylas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina pažangą kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir, visų pirma, neseniai įvykdytus Bajri nusikalstamos grupuotės narių suėmimus ir ragina toliau siekti apčiuopiamų ir tvarių rezultatų, be kita ko, konkrečiai kovos su narkotikų auginimu ir neteisėta prekyba jais srityje vykdant veiksmų planus, skirtus kovai su kanapių auginimu; teigiamai vertina aktyvesnius Albanijos policijos veiksmus kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir aktyvesnį Albanijos dalyvavimą vykdant tarptautinį policijos pajėgų bendradarbiavimą, nes taip, be kita ko, bendrose darbo grupėse su valstybėmis narėmis, galima vykdyti efektyvias operacijas prieš nusikaltėlių tinklus; mano, kad turėtų būti toliau gerinamas policijos, prokuratūros ir kitų atitinkamų agentūrų bei įstaigų bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primygtinai ragina Albanijos valdžios institucijas imtis ryžtingų veiksmų siekiant išardyti nusikaltėlių tinklus, užsiimančius prekyba žmonėmis, šaunamaisiais ginklais ir narkotikais, ir didinti ne tik tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo atvejų, bet ir galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių, visų pirma aukšto rango organizuotų nusikalstamų grupuočių nariams, skaičių; pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų užkirstas kelias prekybai žmonėmis, ypatingą dėmesį skiriant nelydimiems vaikams ir vaikams, tapusiems prekybos žmonėmis aukomis, ypač turint mintyje gatvėje gyvenančius vaikus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | dar kartą ragina Albanijos valdžios institucijas veiksmingai užtikrinti nuosavybės teises ir siekti pažangos gerinant jų apsaugą veiksmingu ir skaidriu būdu ir kartu atsižvelgiant į nuosavybės registracijos, grąžinimo ir kompensavimo už ją aspektus; ragina siekti reikiamos pažangos nuosavybės skaitmeninimo ir jos žemėlapių sudarymo srityje; primygtinai ragina Albanijos valdžios institucijas tinkamai informuoti piliečius apie jų teises ir galimybes užtikrinti jų reikalavimų vykdymą; pabrėžia veiksmingos nuosavybės teisių tvarkos svarbą garantuojant teisinės valstybės principą ir patrauklią verslo aplinką; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina veiksmus, kuriais siekiama stiprinti žmogaus teisių ir mažumų teisių apsaugą ir kovos su diskriminacija politiką, įskaitant vienodą požiūrį į visas mažumas; palankiai vertina tai, kad buvo priimtas pagrindų įstatymas dėl mažumų, kuriuo buvo panaikinta tautinių mažumų ir etninių bei kalbinių bendruomenių diferenciacija ir pradėtas taikyti tapatybės pasirinkimo principas, draudžiama diskriminacija ir užtikrinama teisė išsaugoti kultūrą, tradicijas ir gimtąją kalbą; ragina visapusiškai įgyvendinti šį įstatymą praktikoje ir skatina Albaniją toliau dėti pastangas, kad būtų priimti būtini su pagrindų įstatymu susiję antrinės teisės aktai laikantis Europos standartų ir užtikrinant visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą rengiant jų projektus; primygtinai reikalauja imtis priemonių siekiant toliau gerinti romų, egiptiečių ir kitų etninių mažumų švietimą, sveikatą, užimtumo lygį ir gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į įtampą, kilusią po incidento, per kurį gyvybės neteko graikų tautinės mažumos narys Konstantinos Katsifas, turintis dvigubą pilietybę (Albanijos ir Graikijos), nes jį nušovė Albanijos specialiosios policijos pajėgos (RENEA) per 2018 m. spalio 28 d. Bularate vykusį Antrojo pasaulinio karo metu žuvusių Graikijos karių paminėjimą; ragina visas šalis elgtis santūriai ir tikisi, kad Albanijos valdžios institucijos ištirs ir patikslins aplinkybes, dėl kurių žuvo žmogus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina pažangą, padarytą didinant moterų dalyvavimą ir atstovavimą joms politikoje, visų pirma įvedant lyčių kvotų sistemą, taip pat vienodą atstovavimą moterims naujojoje vyriausybėje; visgi pakartoja savo susirūpinimą dėl moterų diskriminacijos ir dėl to, kad trūksta tinkamų apsaugos priemonių, skirtų moterims ir mergaitėms, priklausančioms palankių sąlygų neturinčioms ir marginalizuotoms grupėms, pvz., romų moterims (1) ir neįgalioms moterims, dėl to, kad kai kuriuose įstatymuose vis dar esama lyčių požiūriu diskriminacinių nuostatų, dėl sunkumų, kylančių moterims kreipiantis į teismą, dėl didelio moterų, dalyvaujančių neoficialioje darbo rinkoje, skaičiaus ir dėl didelio prieš moteris ir mergaites, visų pirma priklausančias pažeidžiamoms grupėms, nukreipto smurto šeimoje atvejų skaičiaus; ragina tinkamai reaguoti į šias problemas ir teigiamai vertina rezoliucijos dėl kovos su smurtu dėl lyties priėmimą ir parlamentinio lyčių lygybės pakomitečio įsteigimą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | susirūpinęs pažymi, kad kaimo ir atokiose vietovėse gyvenančios moterys ir romų moterys bei egiptietės vis dar turi ribotą prieigą prie pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų ir lytinės bei reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugų, taip pat jos dažnai nežino apie galimybę gauti tokias paslaugas; todėl ragina Albanijos valdžios institucijas užtikrinti geresnį informavimą apie tokias paslaugas ir užtikrinti, kad jos būtų prieinamos, įperkamos ir kokybiškos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina teisinės sistemos vaiko teisių srityje stiprinimą priimant vaiko teisių apsaugos įstatymą, vaikų baudžiamosios justicijos kodeksą ir 2020 m. vaikų darbotvarkę; primena, kad institucinius vaiko teisių apsaugos mechanizmus reikia toliau tobulinti; primygtinai ragina valdžios institucijas įgyvendinti antrinės teisės aktus vaiko teisių apsaugos ir nepilnamečių justicijos srityje, taip pat ragina gerokai padidinti vaiko apsaugos sistemos finansavimą, visų pirma skirti daugiau lėšų vaikų apsaugos skyriams vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | teigiamai vertina tolerantišką aplinką ir bendradarbiavimą tarp šalies religinių bendruomenių; ragina Albanijos valdžios institucijas veiksmingai kovoti su neapykantą kurstančiomis kalbomis ir mažumų, įskaitant LGBTI asmenis, atskirtimi ir diskriminacija; palankiai vertina penkių Albanijos savivaldybių neseniai priimtus lyčių lygybės veiksmų planus, atsižvelgiant į Europos moterų ir vyrų lygybės vietos gyvenime chartiją; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Albanijos valdžios institucijas aktyviau bendradarbiauti su pilietinės visuomenės organizacijomis užtikrinant veiksmingą nacionalinio ir vietos lygmens visuomenės dalyvavimą ir viešas konsultacijas per visą sprendimų priėmimo procesą ir vykstantį integracijos į ES procesą ir taip stiprinti demokratiją ir skaidrumą; pabrėžia, kad būtina reformuoti pilietinės visuomenės organizacijoms skirtą teisinę ir fiskalinę sistemą, taip pat viešąjį finansavimą pilietinės visuomenės organizacijoms, veikiančioms žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės srityse, įskaitant stebėtojų ir gynėjų organizacijas ir mažas visuomenines organizacijas, kadangi finansų tvarumas yra didelis iššūkis daugeliui šių organizacijų, nes dabartinis registracijos procesas yra susijęs su ilgai trunkančiomis procedūromis ir didelėmis sąnaudomis, o dabartinė mokesčių sistema užkrauna didelę finansinę naštą ne pelno organizacijoms ir sudaro kliūčių aukoti tiek įmonėms, tiek individualiems asmenims; primena, kad aktyviai dalyvaujanti pilietinė visuomenė yra svarbiausias dinamiškos demokratijos bruožas ir yra strategiškai svarbi Albanijai persitvarkant į ES valstybę narę; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina tai, kad Albanijos vyriausybė ir Tarptautinė be žinios dingusiu asmenų komisija pasirašė bendradarbiavimo susitarimą, pagal kurį pastaroji galės padėti surasti ir identifikuoti nuo komunistinių laikų dingusius asmenis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Albanijos valdžios institucijas stiprinti savo politiką, skirtą žmonėms su negalia, nes jie vis dar susiduria su sunkumais siekdami gauti išsilavinimą, darbą, sveikatos priežiūrą, socialines paslaugas ir dalyvauti priimant sprendimus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | apgailestauja dėl vėlavimų steigiant Regioninį jaunimo bendradarbiavimo biurą (RYCO) Tiranoje; primygtinai ragina valdžios institucijas lanksčiai remti RYCO veiklą, kad jo darbas būtų naudingas kuo didesniam skaičiui jaunuolių; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pakartoja, kad labai svarbu turėti profesionalias ir nepriklausomas privačias ir visuomenines žiniasklaidos priemones; atkreipia dėmesį į pasiektą tam tikrą pažangą didinant šalies audiovizualinės žiniasklaidos institucijos ir visuomeninio transliuotojo nepriklausomumą; ragina imtis priemonių siekiant pagerinti žiniasklaidoje vykdomos valstybinės reklamos finansinį skaidrumą; taip pat ragina įgyvendinti priemones, skirtas žurnalistų darbo ir socialinių teisių apsaugai stiprinti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina tai, kad buvo įsteigta Albanijos žiniasklaidos taryba, ir pabrėžia jos vaidmenį nustatant žurnalistams ir žiniasklaidai taikomus aukštus etikos ir profesinius standartus ir kartu skatinant jų nepriklausomumą ir laisvę; palankiai vertina tai, kad buvo priimtas persvarstytas Žurnalistų etikos kodeksas ir Internetinės žiniasklaidos etikos gairės, ir ragina stiprinti jų principus, siekiant išsaugoti visuomenės pasitikėjimą, teisingumą, sąžiningumą, vientisumą, nepriklausomumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primygtinai ragina Albanijos valdžios institucijas paspartinti reformas, kuriomis siekiama didinti konkurencingumą ir kovoti su neoficialia ekonomika; pabrėžia, kad korupcija, trūkumai teisinės valstybės srityje ir sudėtingos reguliavimo procedūros ir toliau stabdo investicijas bei darnų Albanijos vystymąsi; ragina toliau gerinti verslui ir investicijoms palankią aplinką užtikrinant nuspėjamą reglamentavimo ir teisinę sistemą, teisinį tikrumą, teisinę valstybę, nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimą ir sugriežtintą sutarčių vykdymo užtikrinimą, ryžtingai vykdant finansų konsolidavimą bei stiprinant mokesčių administravimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad vykstant stojimo procesui reikia užtikrinti teigiamą socialinių standartų konvergenciją; palankiai vertina priimtą Sofijos prioritetų darbotvarkę, visų pirma tai, kad joje akcentuojamas socialinis ir ekonominis vystymasis ir daug dėmesio skiriama jaunimui; ragina Albanijos valdžios institucijas persvarstyti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės vaidmenį ir jos poveikį bendriems ištekliams bei viešojo intereso gėrybėms, pvz., greitkeliams, sveikatos priežiūrai, gamtai ir kultūros paveldui, laikantis su UNESCO susijusių įpareigojimų; ragina Albaniją viešai paskelbti kriterijus, kuriais remiantis suteikiama socialinė parama; |
| --- | --- |

33.

| 34. | baiminasi, kad Albanijos socialinės gerovės ministerijos panaikinimas vykdant vyriausybės restruktūrizavimą gali turėti neigiamo poveikio užimtumui ir socialinės politikos formavimui; ragina Albanijos valdžios institucijas stiprinti bendradarbiavimą su profesinėmis sąjungomis ir socialinį dialogą; primygtinai ragina imtis veiksmingų priemonių siekiant mažinti didelį nedarbo lygį, ypač jaunimo ir moterų nedarbo lygį, ir užkirsti kelią vaikų darbui; ragina toliau gerinti švietimo kokybę ir kartu užtikrinti, kad švietimas ir toliau būtų prieinamas visiems gyventojams; |
| --- | --- |

34.

| 35. | teigiamai vertina tai, kad, remiantis Albanijos statistikos instituto (INSTAT) duomenimis, šalyje nedarbo lygis sumažėjo; pabrėžia, kad reikia gerinti švietimo sistemos kokybę ir, be kita ko, didinti pajėgumą, kad žmonės galėtų įgyti geresnių, darbo rinkos poreikius atitinkančių įgūdžių ir žinių; pabrėžia, kad reikia remti ilgalaikį augimą plėtojant technologijų naudojimo, mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų pajėgumus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primygtinai ragina vyriausybę modernizuoti švietimo sistemą siekiant sukurti įtraukesnę visuomenę, sumažinti nelygybę ir diskriminaciją ir užtikrinti jaunimui geresnes galimybes įgyti gebėjimų ir žinių; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina Albanijos įsipareigojimą įgyvendinti sujungiamumo darbotvarkę per Berlyno procesą ir tai, kad priimtas 2018 m. Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP) dokumentų rinkinys, į kurį įtrauktas strategiškai svarbus infrastruktūros projektas – Duresio uosto rekonstrukcija, kuri pagerins Albanijos susisiekimą su Kroatija ir Italija ir suteiks Albanijos kaimyninėms nejūrinėms valstybėms – Kosovui ir Makedonijai – prieigą prie jūrų transporto maršrutų; primygtinai ragina Albanijos valdžios institucijas spartinti transeuropiniam tinklui priklausančios Albanijos atkarpos planavimą ir statybą ir toliau derinti teisės aktus su ES acquis; pritaria pasiūlymui sumažinti tarptinklinio ryšio mokesčius Vakarų Balkanuose, kad būtų skatinama rinkai ir investicijoms palanki aplinka kuriant skaitmeninę ekonomiką; pažymi, kad kaimo vietovėse gyvena 40 proc. gyventojų, tačiau tik 1 proc. iš jų turi interneto ryšį; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pakartoja, kad svarbu gerinti viešąją infrastruktūrą Vakarų Balkanų šalyse ir su ES valstybėmis narėmis; rekomenduoja valdžios institucijoms paspartinti su pagrindiniais infrastruktūros projektais susijusią statybą, pvz., geležinkelio jungties ir šiuolaikinio greitkelio tarp Tiranos ir Skopjės kaip 8-ojo transporto koridoriaus dalį tiesimą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | reiškia didelį susirūpinimą dėl tam tikrų ekonominių projektų, kurie padarė didelę žalą saugomų teritorijų aplinkai, pavyzdžiui, dėl didelių turistinių kompleksų ir hidroelektrinių palei Vjosės ir Valbonos upes; rekomenduoja Albanijai peržiūrėti savo atsinaujinančiųjų išteklių energijos strategiją ir sumažinti elektros energijos gamybos priklausomybę nuo hidroelektrinių; todėl ragina valdžios institucijas ištirti investicijų į atsinaujinančiosios energijos projektus, išskyrus hidroenergiją, galimybes; primygtinai ragina valdžios institucijas gerinti strateginių poveikio aplinkai vertinimų ir poveikio aplinkai vertinimų kokybę, aktyviau vykdyti viešas konsultacijas dėl tokių projektų ir atsižvelgti į vietos bendruomenės nuomonę; primygtinai ragina Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką (ERPB) ir Europos investicijų banką (EIB) persvarstyti savo paramą hidroelektrinių projektams, jei neatlikti patikimi jų ex-ante strateginiai poveikio aplinkai vertinimai ir poveikio aplinkai vertinimai; pabrėžia, kad būtina užtikrinti, kad Transadrijos dujotiekio projektas atitiktų acquis aplinkosaugos ir socialinius aspektus; dar kartą ragina Albaniją įdiegti atitinkamas atliekų tvarkymo priemones ir prisiderinti prie ES aplinkos acquis; |
| --- | --- |

39.

| 40. | yra susirūpinęs dėl to, kad Albanija tebėra Vakarų Balkanų šalis, iš kurios valstybėse narėse užregistruota daugiausia neteisėto įvažiavimo ir buvimo šalyje atvejų, taip pat pateikiama daugiausia nepagrįstų prašymų suteikti prieglobstį; ragina sustiprinti pastaraisiais mėnesiais taikomas priemones siekiant veiksmingai spręsti nepagrįstų prieglobsčio prašymų ES ir nelydimų nepilnamečių problemą ir šalinti pagrindines jos priežastis; ragina numatyti konkrečios priemones užimtumui, visų pirma, jaunimo užimtumui, švietimui, gyvenimo sąlygoms ir sveikatos priežiūrai gerinti; ragina Albanijos valdžios institucijas sukurti sistemas, skirtas padėti šeimoms ir vaikams veiksmingai reintegruotis jiems grįžus į šalį; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina veiksmus, kurių buvo imtasi siekiant susitarti dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros ir Albanijos operatyvinio bendradarbiavimo, nes Albanija pirmoji šio regiono valstybė, su kuria sudarytas toks susitarimas, ir skatina toliau bendradarbiauti operatyviniu lygmeniu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Albanijos vyriausybę laikytis Europos Tarybos paskelbtos Europos konvencijos dėl ekstradicijos 3 straipsnio ir ES pagrindinių teisių chartijos 19 straipsnio nuostatų ir nevykdyti ekstradicijos dėl politinio pobūdžio nusikaltimų arba atvejais, kai asmuo gali būti kankinamas ar su juo nežmoniškai elgiamasi šalyje, kuri prašo ekstradicijos; |
| --- | --- |

42.

| 43. | giria Albaniją už sėkmingas pastangas sustabdyti užsienio kovotojų srautą; palankiai vertina pasiektą regioninį bendradarbiavimą kovojant su galimomis terorizmo grėsmėmis; pakartoja, jog būtina imtis tolesnių priemonių siekiant nutraukti finansinius srautus, skirtus terorizmui finansuoti, stiprinti prevencijos ir stebėsenos mechanizmus, dalyvaujant pilietinei visuomenei ir religinėms bendruomenėms, ir veiksmingai spręsti radikalizacijos internete problemą; pakartoja, kad reikia toliau tobulinti grąžinamų asmenų ir jų šeimų reintegracijos programas, užkirsti kelią radikalizacijai kalėjimuose ir tuo tikslu taip pat aktyviau įtraukti pilietinę visuomenę ir religines bendruomenes; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Albaniją ir ES glaudžiau bendradarbiauti kovos su kibernetiniais nusikaltimais ir kibernetinės gynybos klausimais; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina aktyvų Albanijos dalyvavimą Berlyno procese, šešių Vakarų Balkanų šalių iniciatyvoje bei kitose regioninėse iniciatyvose ir šios šalies indėlį didinant Regioninio bendradarbiavimo tarybos prestižą; palankiai vertina tai, kad buvo pasirašyta bendra deklaracija dėl regioninio bendradarbiavimo ir gerų kaimyninių santykių vykdant Berlyno procesą; palankiai vertina iniciatyvų Albanijos vaidmenį skatinant regioninį bendradarbiavimą ir gerus kaimyninius santykius su kitomis plėtros šalimis ir kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir pabrėžia, kad geri santykiai yra esminė plėtros proceso dalis; palankiai vertina oficialiai veiklą pradėjusį vykdyti Vakarų Balkanų fondą, kuris turėtų propaguoti bendras vertybes ir plėtoti regioninį piliečių, pilietinės visuomenės ir institucijų Vakarų Balkanų regione bendradarbiavimą; palankiai vertina Albanijos ir Serbijos bendrų prekybos rūmų Tiranoje įsteigimą ir skatina stiprinti prekybos ir verslo bendradarbiavimą regione; palankiai vertina nuolatines pastangas stiprinti regioninį bendradarbiavimą, visų pirma aplinkos apsaugos srityje, kaip nurodyta Adrijos jūros regiono trišalėje iniciatyvoje; primena, kad reikėtų vengti pareiškimų ir veiksmų, kurie gali turėti neigiamą poveikį geriems kaimyniniams santykiams; |
| --- | --- |

45.

| 46. | dar kartą reiškia paramą iniciatyvai įsteigti faktų apie visas buvusios Jugoslavijos teritorijoje padarytų karo nusikaltimų ir kitų rimtų žmogaus teisių pažeidimų aukas nustatymo regioninę komisiją (RECOM); primygtinai ragina Albanijos vyriausybę imtis iniciatyvos ją steigiant; pabrėžia šio proceso ir aktyvaus visų regiono politinių lyderių dalyvavimo svarbą siekiant, kad ji galėtų nedelsdama pradėti darbą; atkreipia dėmesį į RECOM koalicijos pasiūlytą veiksmų planą, kuriame nustatytos aiškios datos ir kriterijai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ypač giria Albaniją už tai, kad ji nuolat visapusiškai prisijungia prie ES pozicijų ir deklaracijų, paskelbtų įgyvendinant bendrą užsienio ir saugumo politiką; ragina Albaniją prisijungti prie ES bendrosios pozicijos dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto vientisumo ir atšaukti savo dvišalį susitarimą su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl imuniteto; teigiamai vertina Albanijos aktyvų dalyvavimą vykdant karines krizių valdymo misijas pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką, taip pat jos indėlį į ES strategiškai svarbias NATO misijas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | primygtinai ragina Albanijos valdžios institucijas kuo veiksmingiau panaudoti ES lėšas visuose šalies regionuose; ragina Komisiją užtikrinti, kad Pasirengimo narystei pagalbos priemonės lėšoms gauti būtų taikomos griežtos sąlygos, ir rengiant šalies ataskaitas įvertinti PNPP paramos Albanijai veiksmingumą, ypač pagrindinių prioritetų ir atitinkamų projektų atžvilgiu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atkreipia dėmesį į 2018 m. vasario 12–13 d. Tiranoje vykusio ES ir Albanijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto (SAPK) 12-ojo posėdžio konstruktyvumą; pažymi, kad SAPK pagerėjo daugumos ir opozicijos atstovų bendradarbiavimas; pabrėžia, kad svarbu tęsti partijų bendradarbiavimą vykdant reformas siekiant narystės ES; |
| --- | --- |

49.

| 50. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Albanijos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Žodis „romas“ vartojamas kaip bendras terminas, apimantis įvairias susijusias grupes, tiek sėslias, tiek nesėslias, pvz., romus, aškalius, egiptiečius ir kt., kurių kultūra ir gyvenimo būdas gali skirtis.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/155 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/155

---

P8_TA(2018)0482

2018 m. ataskaita dėl Juodkalnijos

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Komisijos ataskaitos dėl Juodkalnijos (2018/2144(INI))

(2020/C 363/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 1 d. įsigaliojusį ES ir Juodkalnijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 1 d. įsigaliojusį ES ir Juodkalnijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją ir jo Sofijos prioritetų darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją ir jo Sofijos prioritetų darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 25 d. vykusį devintąjį ES ir Juodkalnijos stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 25 d. vykusį devintąjį ES ir Juodkalnijos stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2017 m. birželio 5 d. Juodkalnija prisijungė prie NATO, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2017 m. birželio 5 d. Juodkalnija prisijungė prie NATO,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Juodkalnijos ir Kosovo parlamentai ratifikavo Juodkalnijos ir Kosovo sienos demarkacijos susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Juodkalnijos ir Kosovo parlamentai ratifikavo Juodkalnijos ir Kosovo sienos demarkacijos susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Komisijos komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Komisijos komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (COM(2018)0065),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos komunikatą „2018 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2018)0450) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Juodkalnijos 2018 m. ataskaita“ (SWD(2018)0150), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 17 d. Komisijos komunikatą „2018 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2018)0450) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Juodkalnijos 2018 m. ataskaita“ (SWD(2018)0150),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. balandžio 17 d. Juodkalnijos ekonominių reformų programos (2018–2020 m.) vertinimą (SWD(2018)0131) ir 2018 m. gegužės 25 d. bendras Tarybos išvadas dėl ES ekonominio ir finansinio dialogo su Vakarų Balkanais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. balandžio 17 d. Juodkalnijos ekonominių reformų programos (2018–2020 m.) vertinimą (SWD(2018)0131) ir 2018 m. gegužės 25 d. bendras Tarybos išvadas dėl ES ekonominio ir finansinio dialogo su Vakarų Balkanais,

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rinkimų stebėjimo misijos ataskaitas ir 2018 m. balandžio 15 d. Europos Parlamento rinkimų stebėjimo delegacijos pareiškimą dėl prezidento rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rinkimų stebėjimo misijos ataskaitas ir 2018 m. balandžio 15 d. Europos Parlamento rinkimų stebėjimo delegacijos pareiškimą dėl prezidento rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 16–17 d. Podgoricoje vykusiame ES ir Juodkalnijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto (SAPK) 15-ame posėdyje priimtą pareiškimą ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 16–17 d. Podgoricoje vykusiame ES ir Juodkalnijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto (SAPK) 15-ame posėdyje priimtą pareiškimą ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. Komisijos, Pasaulio Banko ir Jungtinių Tautų vystymosi programos atlikto tyrimo dėl marginalizuotų romų Vakarų Balkanų šalyse rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. Komisijos, Pasaulio Banko ir Jungtinių Tautų vystymosi programos atlikto tyrimo dėl marginalizuotų romų Vakarų Balkanų šalyse rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. pradėtą Berlyno procesą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. pradėtą Berlyno procesą,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Juodkalnijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Juodkalnijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0339/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0339/2018),

| A. | kadangi kiekviena plėtros šalis vertinama individualiai pagal jos nuopelnus, o stojimo tvarkaraštis priklauso nuo reformų įgyvendinimo greičio ir kokybės; |
| --- | --- |

A.

kadangi kiekviena plėtros šalis vertinama individualiai pagal jos nuopelnus, o stojimo tvarkaraštis priklauso nuo reformų įgyvendinimo greičio ir kokybės;

| B. | kadangi dabar Juodkalnija yra labiausiai pažengusi derybų procese, pradėjusi derybas dėl 31 iš 35 ES acquis communautaire skyrių ir preliminariai baigusi derybas dėl trijų; |
| --- | --- |

B.

kadangi dabar Juodkalnija yra labiausiai pažengusi derybų procese, pradėjusi derybas dėl 31 iš 35 ES acquis communautaire skyrių ir preliminariai baigusi derybas dėl trijų;

| C. | kadangi konstruktyvus vidinių politinių jėgų ir kaimyninių šalių dialogas bus būtinas tolesnei pažangai siekiant narystės ES užtikrinti; |
| --- | --- |

C.

kadangi konstruktyvus vidinių politinių jėgų ir kaimyninių šalių dialogas bus būtinas tolesnei pažangai siekiant narystės ES užtikrinti;

| D. | kadangi Juodkalnija ir toliau įsipareigojusi sukurti veikiančią rinkos ekonomiką ir toliau siekė rezultatų įgyvendindama stabilizacijos ir asociacijos susitarimo (SAS) įsipareigojimus; |
| --- | --- |

D.

kadangi Juodkalnija ir toliau įsipareigojusi sukurti veikiančią rinkos ekonomiką ir toliau siekė rezultatų įgyvendindama stabilizacijos ir asociacijos susitarimo (SAS) įsipareigojimus;

| E. | kadangi Juodkalnija pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP II) gauna pasirengimo narystei paramą; |
| --- | --- |

E.

kadangi Juodkalnija pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP II) gauna pasirengimo narystei paramą;

| F. | kadangi Juodkalnija turi toliau stiprinti, be kita ko, parlamentinius, teisėkūros ir priežiūros pajėgumus, institucijų skaidrumą, pagarbą teisinės valstybės principui ir teisminių institucijų nepriklausomumą, karo nusikaltimų bylų nagrinėjimą šalyje, rinkimų proceso sąžiningumą, žiniasklaidos laisvę ir kovą su korupcija, organizuotu nusikalstamumu ir neoficialia ekonomika; |
| --- | --- |

F.

kadangi Juodkalnija turi toliau stiprinti, be kita ko, parlamentinius, teisėkūros ir priežiūros pajėgumus, institucijų skaidrumą, pagarbą teisinės valstybės principui ir teisminių institucijų nepriklausomumą, karo nusikaltimų bylų nagrinėjimą šalyje, rinkimų proceso sąžiningumą, žiniasklaidos laisvę ir kovą su korupcija, organizuotu nusikalstamumu ir neoficialia ekonomika;

| 1. | palankiai vertina nuolatinį Juodkalnijos dalyvavimą ES integracijos procese ir jos tolesnę gerą pažangą apskritai, pagrįstą tuo, kad visuomenė labai palaiko šį strateginį sprendimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad reformų įgyvendinimas ir taikymas ir toliau yra nepaprastai svarbūs siekiant sėkmingos integracijos; ragina Juodkalniją pagerinti naujų teisės aktų ir politikos priemonių planavimą, koordinavimą ir įgyvendinimo stebėseną ir ragina laiku įvykdyti 23 ir 24 skyrių tarpinius kriterijus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Komisijos vertinimą, pateiktą jos 2018 m. vasario 6 d. komunikate dėl strategijos dėl Vakarų Balkanų, kad Juodkalnija, jei rodys tvirtą politinę valią, vykdys tikras ir ilgalaikes reformas ir priims galutinius ginčų su kaimynais sprendimus, galėtų būti pasirengusi narystei 2025 m.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad kitoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) būtų numatyta pakankamai išteklių siekiant atsižvelgti į galimą Juodkalnijos įstojimą į Europos Sąjungą, kaip nurodyta strategijoje dėl Vakarų Balkanų; |
| --- | --- |

4.

Demokratizacija

| 5. | primena visoms politinėms partijoms, kad konstruktyvus politinis dalyvavimas priklauso nuo visapusiškai veikiančio parlamento, kuriame, užimdami savo vietas parlamente, visi politikai prisiima savo atsakomybę rinkėjų atžvilgiu; palankiai vertina tai, kad daugelis opozicijos partijų po ilgai trukusio parlamento boikoto grįžo į parlamentą; primygtinai ragina visas kitas politines partijas grįžti į parlamentą ir dėti daugiau bendrų pastangų siekiant vykdyti tikrą politinį dialogą, kad būtų užtikrinta, kad Parlamentas galėtų visapusiškai atlikti savo teisės aktų leidybos ir priežiūros vaidmenį, taip atkuriant veikiantį demokratinį procesą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina įgyvendinti teisės aktus dėl viešojo ir politinio moterų ir mažumoms priklausančių asmenų, ypač romų (1) tautybės žmonių, dalyvavimo, įskaitant sąlygų sudarymą mažumoms priklausančioms moterims prasmingai dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose ir pradėti eiti pareigas viešojo administravimo ir kitose viešosiose institucijose; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Juodkalnijos politinius lyderius dėmesį sutelkti į likusius sunkumus sprendžiant problemas teisinės valstybės, žiniasklaidos laisvės, korupcijos, pinigų plovimo, organizuoto nusikalstamumo ir su juo siejamo smurto srityse ir skirti šiems klausimams prioritetinę reikšmę; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad 2018 m. balandžio mėn. prezidento rinkimuose buvo paisoma pagrindinių teisių; ragina vyriausybę bendradarbiauti su opozicinėmis partijomis ir pilietine visuomene, kad būtų visapusiškai pašalinti ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro nustatyti trūkumai ir iki galo įgyvendintos jo rinkimų stebėjimo misijos prioritetinės rekomendacijos, priimant dar nepriimtus nacionalinius teisės aktus, ir padidinti rinkimų administravimo skaidrumą ir profesionalumą siekiant sustiprinti visuomenės pasitikėjimą rinkimų procesu; ragina vietos rinkimus rengti vienu metu visoje šalyje ir padidinti rinkimų kokybę ir skaidrumą; primygtinai ragina sustiprinti nuostatas dėl politinių partijų finansavimo skaidrumo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina visapusiškai ištirti visus įtariamus rinkimų pažeidimus; dar kartą primygtinai ragina imtis tinkamų tolesnių veiksmų dėl vadinamosios 2012 m. garso įrašų istorijos; ragina Kovos su korupcija agentūrą aktyviau vykdyti galimo politinių partijų piktnaudžiavimo viešaisiais ištekliais stebėseną; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiškia susirūpinimą dėl Juodkalnijos parlamento sprendimo atleisti Vanją Ćalović Marković iš Korupcijos prevencijos agentūros tarybos; primygtinai ragina užtikrinti visapusišką šios bylos nagrinėjimo skaidrumą; |
| --- | --- |

10.

Teisinė valstybė

| 11. | pažymi, kad kovoje su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija pagrindinį vaidmenį atlieka Audito institucija, Kovos su korupcija agentūra, Viešųjų pirkimų kontrolės komisija, Konkurencijos agentūra ir Valstybės pagalbos institucija; palankiai vertina toliau vykdomas reformas, kurių tikslas – šių institucijų pajėgumų ir nepriklausomumo didinimas, tačiau pažymi, kad būtina gerinti efektyvumą, užtikrinti geresnius rezultatus, skatinti korupcijos prevenciją, be kita ko, taikant tinkamas sankcijas, ir pašalinti likusias kliūtis siekiant visiško jų nepriklausomumo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į pažangą, padarytą stiprinant Kovos su korupcija agentūros pajėgumus, susijusius su kampanijų finansavimo tyrimais; tačiau pabrėžia, kad reikia stiprinti pasitikėjimą šia agentūra ir jos reputaciją, o tai būtų galima pasiekti dar labiau atitolinant jos veiklą nuo bet kokios politinės įtakos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina pastangas, kuriomis siekiama pagerinti viešojo administravimo ir dalijimosi informacija skaidrumą, tačiau ragina sukurti piliečiams palankesnį, profesionalesnį ir labiau depolitizuotą viešąjį administravimą; palankiai vertina veiksmingesnį ombudsmeno darbą; ragina gerinti reguliavimo poveikio vertinimus, išsamias audito ataskaitas ir įtraukias viešąsias konsultacijas pasiūlymų dėl įstatymų klausimais; pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti su pilietinės visuomenės organizacijomis (PVO) ir užtikrinti galimybes laisvai susipažinti su informacija, siekiant veiksmingai kovoti su korupcija, ir ragina persvarstyti teisės aktų pakeitimus, padarytus 2017 m. gegužės mėn.; rekomenduoja optimizuoti viešojo administravimo išteklius ir žmogiškąjį kapitalą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina didelę pažangą, kurią Juodkalnija padarė e. valdžios ir e. dalyvavimo srityse, nes šalis, JT 2016 m. elektroninės valdžios tyrimo duomenimis, šiuo metu yra tarp 25 geriausiai šiose srityse įvertintų valstybių; ragina Juodkalnijos vyriausybę toliau tuo pačiu tempu vykdyti reformą, kad būtų dar labiau padidintas viešojo administravimo efektyvumas ir prieinamumas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina nuosaikią pažangą siekiant teisminių institucijų nepriklausomumo, skaidrumo, atskaitomybės, profesionalumo ir efektyvumo; ragina imtis apsaugos nuo politinio kišimosi priemonių ir nuosekliai taikyti etikos kodeksus ir drausmines priemones; palankiai vertina tai, kad nauji teisėjai ir prokurorai paskirti pirmą kartą taikant naują įdarbinimo sistemą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad, užtikrinant visapusišką teisminių institucijų bendradarbiavimą su trečiosiomis valstybėmis, būtina tęsti teismo procesą dėl tariamo bandymo 2016 m. spalio mėn. įvykdyti perversmą; palankiai vertina sprendimą viešai transliuoti bylos teisme nagrinėjimą siekiant skaidrumo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina 2018 m. birželio 29 d. priimtus Teisėjų tarybos įstatymo pakeitimus, kuriais užtikrinama, kad Teisėjų taryba galėtų toliau vykdyti įprastą veiklą; pažymi, kad šie pakeitimai priimti laikantis Venecijos komisijos rekomendacijų; pabrėžia, kad šie pakeitimai, susiję su teisinio išsilavinimo neturinčių narių rinkimais į tarybą, yra tik laikinas sprendimas; primygtinai ragina naujai suformuotą Parlamento ad hoc darbo grupę skubiai išspręsti šį klausimą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | yra susirūpinęs dėl dažnėjančių su organizuotu nusikalstamumu susijusių smurto ir žudymų atvejų, kurie neigiamai veikia paprastų piliečių kasdienybę; palankiai vertina tai, kad valdžios institucijos pripažino šią problemą, bet ragina imtis griežtesnių prevencinių veiksmų, įskaitant ne apkaltinamuoju nuosprendžiu pagrįsto turto konfiskavimo taikymą; teigiamai vertina aukšto lygio korupcijos bylų tyrimą, baudžiamąjį persekiojimą ir apkaltinamųjų nuosprendžių paskelbimą; tačiau pripažįsta, kad šie rezultatai turi būti toliau gerinami, visų pirma pinigų plovimo ir prekybos žmonėmis srityse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina siekti pažangos siekiant išvengti valstybės tarnautojų interesų konfliktų ir neteisėto jų praturtėjimo, be kita ko, savivaldybių lygmeniu; ragina valdžios institucijas intensyviau vykdyti nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimą, remti tyrimus dėl nepagrįsto turto ir imtis kitų veiksmų, siekiant išardyti nusikalstamas grupuotes ir nutraukti organizuoto nusikalstamumo, verslo bei politikos ryšius; tuo pačiu metu smerkia švelnesnių sankcijų nei teisės aktais nustatytos minimalios sankcijos taikymo praktiką, nes tai daro neigiamą poveikį korupcijos nusikaltimų prevencijai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad Juodkalnija turi toliau dėti pastangas, kad užtikrintų veiksmingą teisės į nuosavybę apsaugą, atitinkančią ES acquis ir tarptautinius žmogaus teisių standartus; primygtinai ragina valstybės institucijas, įgyvendinant galiojančią nacionalinę teisinę sistemą, sudaryti sąlygas sąžiningam procesui per pagrįstą laikotarpį, be kita ko, nuosavybės teisių ir nuosavybės grąžinimo klausimais; pažymi, kad tvirta, nediskriminacinė ir stabili nuosavybės teisių sistema yra būtina piliečių bei išorės investuotojų, taip pat verslo įmonių pasitikėjimo sąlyga; |
| --- | --- |

20.

Sienų valdymas ir migracija

| 21. | pažymi, jog Juodkalnija iki šiol parodė, kad gali tvarkyti prieglobsčio prašymus, tačiau pabrėžia, kad reikia užtikrinti tolesnę pažangą; ragina Juodkalniją glaudžiau bendradarbiauti su Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra tam, kad pagerintų sienų valdymą pagal Europos standartus, spręstų neteisėtos migracijos problemas ir suardytų neteisėto migrantų gabenimo tinklus; ragina dėti daugiau pastangų ir imtis tarpvalstybinio bendradarbiavimo, siekiant užkirsti kelią ir išardyti organizuotų nusikaltėlių tinklus, susijusius su prekyba žmonėmis, taip pat neteisėtu narkotikų ir tabako įvežimu; atkreipia dėmesį į nuolat susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su neteisėta prekyba tabako gaminiais Juodkalnijoje, ypač susijusius su šalies laisvosios prekybos zonomis; ragina Komisiją ir toliau remti Juodkalniją jai kontroliuojant savo laisvosios prekybos zonas ir siekiant užkirsti kelią neteisėtai prekybai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | apgailestauja, kad sprendžiant prekybos žmonėmis problemas nepadaryta pažanga, ir primygtinai ragina ypatingą dėmesį skirti priverstinės organizuotos prostitucijos ir vaikų elgetavimo prevencijai; pabrėžia, kad reikia dėti papildomas pastangas aukų nustatymo ir jų prieigos prie pagalbos, žalos atlyginimo ir apsaugos priemonių srityje; ragina Juodkalniją veiksmingai apsaugoti prekybos žmonėmis aukas ir ypač daug dėmesio skirti nuo prekybos žmonėmis nukentėjusių vaikų reabilitacijai ir romų tautybės moterims ir mergaitėms, nes dėl skurdo ir marginalizacijos jos yra pažeidžiamoje padėtyje; |
| --- | --- |

22.

Žiniasklaida

| 23. | vis labiau nerimauja dėl saviraiškos laisvės ir žiniasklaidos laisvės, kurių srityje, kaip nurodoma trijose vienoje paskui kitą parengtose Komisijos ataskaitose, nepadaryta pažanga; primena, kad derybos dėl susijusio 23 skyriaus pradėtos 2013 m. gruodžio mėn. ir kad derybų dėl šio ir 24 skyrių pažanga lemia visą derybų tempą; kuo griežčiausiai smerkia bauginimą, šmeižto kampanijas ir žodinius bei fizinius išpuolius prieš žurnalistus; pažymi, kad 2017 m. buvo pranešta apie septynis išpuolių prieš žurnalistus atvejus; primygtinai ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad žurnalistai būtų faktiškai apsaugoti; ragina imtis tolesnių priemonių žiniasklaidos ir žurnalistų nepriklausomumui užtikrinti ir ragina sistemingai rinkti duomenis apie grasinimus žurnalistams; pažymi, kad ES delegacija Juodkalnijoje atidžiai stebi padėtį; |
| --- | --- |

23.

| 24. | yra ypač susirūpinęs dėl 2018 m. gegužės 8 d. įvykdyto išpuolio prieš laikraščio „Vijesti“ žurnalistę Oliverą Lakić ir ragina visapusiškai ištirti šį atvejį; mano, jog nepriimtina tai, kad nepastebėta jokių naujų pokyčių vykdant senų bylų dėl smurto prieš žurnalistus tyrimus; ragina valdžios institucijas griežtai pasmerkti visus išpuolius prieš žurnalistus ir skatinti žurnalistų apsaugos priemones bei panaikinti nebaudžiamumą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | apgailestauja dėl to, kad Juodkalnijos visuomeninis transliuotojas (RTCG) ir Elektroninės žiniasklaidos agentūra nuolat patiria finansinį ir redakcinį spaudimą; primygtinai ragina imtis apsaugos nuo netinkamos politikos ir verslo įtakos priemonių ir užtikrinti visišką skaidrumą valstybės reklamos žiniasklaidoje klausimais; pakartoja, kad RTCG ir visos kitos žiniasklaidos priemonės turi būti apsaugotos nuo netinkamos politinės įtakos; primygtinai ragina valstybės institucijas teikti žiniasklaidos reguliavimo institucijoms ir visuomeniniam transliuotojui pakankamai lėšų, kad būtų užtikrintas RTCG ir Elektroninės žiniasklaidos agentūros finansinis savarankiškumas ir nepriklausomumas – tai yra nepaprastai svarbu siekiant sukurti tvirtą žiniasklaidos aplinką rinkimų kampanijų metu; apgailestauja dėl pasikeitusios RTCG tarybos sudėties ir dėl RTCG generalinės direktorės Andrijanos Kadijos atleidimo; mano, kad ankstyvas atleidimas turėtų būti leidžiamas tik labai specifinėmis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | įspėja, kad dėl žiniasklaidos priemonių finansinio savarankiškumo trūkumo skatinama jų politinė priklausomybė ir poliarizacija; mano, kad reikia užtikrinti skaidrų ir nediskriminacinį valstybinės reklamos lėšų paskirstymą, ir ragina valdžios institucijas apsvarstyti alternatyvias netiesioginių subsidijų formas siekiant skatinti žiniasklaidos nepriklausomumą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkreipia dėmesį į Elektroninės žiniasklaidos agentūros vaidmenį ir veiksmingą savireguliavimą, siekiant užtikrinti aukščiausius etikos standartus Juodkalnijos žiniasklaidos priemonėse ir sumažinti šmeižto atvejų skaičių; pažymi, kad dėl nesaugios žurnalistų padėties daroma žala žiniasklaidos kokybei ir profesionalumui; |
| --- | --- |

27.

Pilietinė visuomenė ir žmogaus teisės

| 28. | pabrėžia, kad gerinant valstybės institucijų veikimą ir kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu PVO atlieka ypač svarbų vaidmenį; griežtai smerkia neseniai vykdytą PVO, kurios kritikavo bendrą lėtą pažangą pagrindinėse teisinės valstybės srityse ar tai, kad tokios pažangos nepadaryta, bauginimą ir nepriimtinas šmeižto kampanijas prieš jas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina atidžiau rengti ir įgyvendinti teisės aktus srityse, turinčiose poveikio pilietinės visuomenės erdvei, siekiant užtikrinti, kad teisės aktais nebūtų užkraunama neproporcingos naštos PVO, jie neturėtų diskriminacinio poveikio joms ir nesumažintų pilietinės visuomenės erdvės; pabrėžia, kad būtina skirti viešąjį finansavimą PVO, veikiančioms žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės srityse, įskaitant stebėtojų, gynėjų ir mažas visuomenines organizacijas; mano, kad PVO turėtų turėti galimybę gauti finansavimą iš kitų paramos teikėjų, pvz., privačių paramos teikėjų, tarptautinių organizacijų, įstaigų ar agentūrų; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia dėmesį į NVO įstatymo pakeitimus, kuriais siekiama pagerinti jų viešąjį finansavimą, ir rekomenduoja skubiai priimti būtinus antrinės teisės aktus; pakartotinai ragina sistemingai, įtraukiai, laiku ir iš tikrųjų konsultuotis su pilietine visuomene ir plačiąja visuomene dėl pagrindinių su ES susijusių teisėkūros reformų, įskaitant jų įgyvendinimą vietos lygmeniu, kad būtų didinamas demokratinis sprendimų priėmimo pobūdis ir užtikrinama daugiau skaidrumo; rekomenduoja pagerinti PVO finansų reguliavimo aplinką teikiant papildomus išteklius ir nustatyti aiškias taisykles, susijusias su vyriausybiniais PVO konsultacijų mechanizmais; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina vykdomą teisės aktų pagrindinių teisių srityje derinimą; primygtinai ragina, kad būtų sustiprinta institucinė struktūra, kuria užtikrinama veiksminga teisių apsauga, be kita ko, teisėsaugos pareigūnų netinkamo elgesio, bauginimo ir fizinių išpuolių atvejais; ragina atnaujinti įstatymą dėl religijos laisvės; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palankiai vertina pastangas, kurių buvo imtasi iki šiol, kad būtų įgyvendinta Stambulo konvencija, tačiau primygtinai ragina gerinti vykdymo užtikrinimo ir stebėsenos mechanizmus, susijusius su žmogaus teisių apsauga, be kita ko, kovojant su smurtu prieš moteris ir vaikus; atsižvelgdamas į tai ragina veiksmingai įgyvendinti pagrindinių teisių politikos priemones, visų pirma lyčių lygybės, socialinės įtraukties, neįgaliųjų teisių, vaiko teisių ir romų teisių srityse, užtikrinant pakankamai biudžeto asignavimų ir išteklių politikai įgyvendinti ir atsakingų institucijų pajėgumams stiprinti; ragina valdžios institucijas imtis priemonių, kurių reikia siekiant užkirsti kelią priverstinėms vaikų santuokoms; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primygtinai ragina Juodkalniją užtikrinti, kad lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija teisės aktai būtų visiškai ir laiku įgyvendinti, ir stebėti jų daromą poveikį nepalankioje padėtyje esančioms bei marginalizuotoms socialinėms grupėms priklausančioms moterims; ragina Juodkalniją užtikrinti visoms moterims teisę be kliūčių kreiptis į teismą ir teikti nemokamą teisinę pagalbą moterims, nukentėjusioms nuo smurto dėl lyties, ypatingą dėmesį skiriant romų tautybės moterims, neįgalioms moterims ir kaimo bei atokiose vietovėse gyvenančioms moterims; ragina Juodkalniją stiprinti savo atitinkamų valdžios institucijų vaidmenį ir pajėgumus, kad jos būtų geriau pasirengę užtikrinti aukų apsaugą ir reabilitaciją ir aktyviai bendradarbiauti su vyrais siekiant, kad jie nesmurtautų prieš moteris; primygtinai ragina Juodkalniją didinti valstybinių prieglaudų skaičių ir pajėgumus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Juodkalnijos valdžios institucijas ir toliau gerinti visuomeninės įtraukties ir tolerancijos atmosferą ir imtis veiksmingų priemonių kovojant su neapykantą kurstančia kalba, socialine atskirtimi ir mažumų diskriminacija; pažymi, kad Juodkalnija vis dar nevisapusiškai laikosi JT neįgaliųjų teisių konvencijos; ragina kompetentingas institucijas toliau stiprinti pastangas siekiant apsaugoti LGBTI asmenų teises; ir toliau yra susirūpinęs dėl to, kad Juodkalnijos visuomenėje vis dar sunku priimti seksualinę įvairovę; reiškia susirūpinimą dėl diskriminacijos, su kuria susiduria romų bendruomenės moterys ir mergaitės, ir dėl marginalizuotų romų tautybės asmenų ribotų galimybių naudotis visais žmogaus socialinės raidos aspektais Juodkalnijoje, kaip matyti iš 2017 m. tyrimo šiuo klausimu rezultatų; pabrėžia, kad svarbu stiprinti MVĮ sektorių ir teikti paramą priimant geresnius teisės aktus ir įgyvendinant pramonės politiką; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į nuolat daromą pažangą gerinant mažumų padėtį; ragina paisyti Kotoro įlankos regiono daugiatautiškumo ir dėti daugiau pastangų siekiant jį apsaugoti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primygtinai ragina Juodkalniją pradėti visuomenės informuotumo didinimo kampanijas, skirtas kovai su diskriminacija ir smurtu prieš LGBTI asmenis, ir užtikrinti teisingą jų atžvilgiu padarytų nusikaltimų tyrimą bei baudžiamąjį persekiojimą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primygtinai ragina Juodkalniją pradėti visuomenės informuotumo didinimo kampanijas, kad būtų skatinama pranešti apie smurtą šeimoje prieš moteris ir mergaites, padidinti tinkamai apmokytų ir į lyčių aspektą atsižvelgiančių teisėjų skaičių, užtikrinti tinkamą nusikaltimų tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą, taip pat aukoms užtikrinti pagalbos, konsultavimo ir reintegracijos paslaugas; |
| --- | --- |

37.

Ekonomika, socialinė politika, užimtumas ir švietimas

| 38. | palankiai vertina tai, kad Juodkalnija padarė pažangą užtikrindama makroekonominį stabilumą ir fiskalinį konsolidavimą, ir ragina užtikrinti biudžeto skaidrumą bei gerą darbo ir verslo aplinką; pabrėžia, kad korupcija, neoficiali ekonomika, teisinės valstybės trūkumai ir sudėtingos reguliavimo procedūros ir toliau stabdo augimą ir investicijas; pabrėžia, kad Europos socialiniam modeliui užtikrinti būtinas dialogas su visais ekonominiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant profesines sąjungas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primygtinai ragina visapusiškai išnaudoti skaitmeninių priemonių teikiamas galimybes žemės registrų, sąskaitų faktūrų išrašymo ir statybų leidimų išdavimo srityje; pažymi, kad būtina paspartinti įmonių ir namų ūkių prieigos prie plačiajuosčio ryšio diegimą; pabrėžia, kad reikia sukurti vyriausybės masto sąveikumo sistemą, kuria būtų remiamas tolesnis skaitmeninimas ir administracinių bei verslo procedūrų supaprastinimas; teigiamai vertina vykdomą elektroninio įmonių registravimo internetu plėtojimą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palankiai vertina reguliavimo pokyčius švietimo srityje ir pastangas didinti ikimokyklinio ugdymo įstaigas lankančių vaikų, įskaitant nepalankioje padėtyje esančius vaikus, skaičių ir pabrėžia, kad svarbu laikytis visapusiško požiūrio į ankstyvąjį vaikų ugdymą; primygtinai ragina valdžios institucijas spręsti aukšto jaunimo ir moterų ilgalaikio nedarbo lygio problemas, be kita ko, prireikus atliekant poveikio lyčių lygybei vertinimus; atkreipia dėmesį į tai, kad, bendradarbiaujant su Tarptautine darbo organizacija, rengiama baltoji knyga siekiant skatinti jaunimo užimtumą; pabrėžia, kad reikia įdiegti aktyvias darbo rinkos priemones, visų pirma skirtas moterims, kurioms neigiamą poveikį daro jų socialinių išmokų panaikinimas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pažymi, kad turėtų būti veiksmingai ir sistemingai konsultuojamasi su socialiniais partneriais su užimtumu ir socialiniais reikalais susijusiais klausimais; pabrėžia poreikį toliau stiprinti Socialinės tarybos pajėgumus; palankiai vertina tai, kad darbuotojų sveikatos ir saugos srityje priimtas taisyklių sąvadas, tačiau ir toliau yra susirūpinęs dėl didelės mirtinų nelaimingų atsitikimų darbe procentinės dalies ir mažo darbo inspektorių skaičiaus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palankiai vertina tai, kad Juodkalnija aktyviau dalyvauja „Erasmus +“ programoje, ir pritaria Komisijos pasiūlymui padvigubinti „Erasmus +“ biudžetą; ragina labiau koordinuoti horizontaliuosius klausimus, kurie daro poveikį jaunimo užimtumu, įtraukčiai, aktyviam pilietiškumui, savanoriškai veiklai ir švietimui; |
| --- | --- |

42.

Aplinka, energetika ir transportas

| 43. | su pasitenkinimu pažymi, kad Juodkalnija, kaip nurodyta jos konstitucijos 1 straipsnyje, yra ekologiška valstybė; palankiai vertina tai, kad šiais metais galbūt su Juodkalnija bus pradėtos derybos dėl acquis 27 skyriaus; ragina valdžios institucijas geriau apsaugoti vertingiausias sritis, visų pirma biologinės įvairovės, ir persvarstyti viešbučių ir hidroelektrinių statybos projektus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, kad papildomi hidroenergijos ir turizmo pajėgumai, ypač saugomose teritorijose, turi atitikti ES aplinkos apsaugos standartus; reiškia susirūpinimą dėl netvaraus hidroenergijos plėtojimo, nes net 80 hidroelektrinių projektų planuojami nesilaikant tarptautinių konvencijų ar ES teisės aktų, nepaisant 27 skyriaus reikalavimų primygtinai ragina, kad ir toliau būtų naudojami galimi atsinaujinantieji energijos ištekliai ir energijos vartojimo efektyvumo priemonės ir gerinamas vandens ir atliekų valdymas; palankiai vertina tai, kad Juodkalnijos 2016 m. įstatymas dėl tarpvalstybinių elektros energijos ir gamtinių dujų mainų buvo sėkmingai suderintas su trečiuoju energetikos dokumentų rinkiniu; teigiamai vertina Juodkalnijos patobulintą teisės aktų derinimą energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, tačiau primygtinai ragina valdžios institucijas visiškai suderinti nacionalinius teisės aktus su Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva ir Pastatų energinio naudingumo direktyva; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primygtinai ragina Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką (ERPB) ir Europos investicijų banką (EIB) persvarstyti savo paramą hidroelektrinių projektams ir nutraukti finansavimą visiems projektams, kurie vykdomi saugomose teritorijose arba dėl kurių neatlikti patikimi ex ante poveikio aplinkai vertinimai; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad reikia laiku skelbti plačiajai visuomenei tikslią informaciją apie greitkelio tiesimo poveikį Taros upei, taip pat nutraukti bet kokią atliekų vertimo ir upės vagos keitimo veiklą, laikantis Juodkalnijos prisiimtų įsipareigojimų saugoti specialų nacionalinės ir tarptautinės apsaugos statusą turinčias teritorijas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | reiškia susirūpinimą dėl specialios paskirties teritorijų plano, skirto Skadaro ežero nacionaliniam parkui; pabrėžia, kad reikia atsisakyti didelio masto hidroelektrinių projektų Moračos upėje, nes jie turi didelį neigiamą poveikį Skadaro ežerui ir Taros upei, kurie yra saugomi pagal nacionalinius ir tarptautinius teisės aktus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palankiai vertina teigiamus pokyčius toliau derinant Juodkalnijos nacionalinius aplinkos ir klimato kaitos teisės aktus su acquis; primygtinai ragina Juodkalnijos vyriausybę apsaugoti Ulcinio Salinos teritoriją nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, laikantis rekomendacijų, pateiktų ES finansuotame tyrime dėl Ulcinio Salinos apsaugos; pabrėžia būtinybę kuo skubiau užtikrinti Ulcinio Salinos įtraukimą į ES tinklą „Natura 2000“; ragina nustatyti saugomas jūrų teritorijas ir suteikti joms šį statusą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atkreipia dėmesį į aktyvų Juodkalnijos dalyvavimą ir konstruktyvų vaidmenį bendradarbiaujant regioniniu ir tarptautiniu lygmeniu pagal Berlyno procesą ir Vakarų Balkanų šešeto iniciatyvą; teigiamai vertina 2018 m. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo, įvykusio Sofijoje, rezultatus ir tai, kad priimtas 2018 m. PNPP dokumentų rinkinys, į kurį įtrauktas dviejų svarbių infrastruktūros projektų – Budvos aplinkkelio Adrijos ir Jonijos jūrų koridoriuje ir Vrbnicos–Baro geležinkelio ruožo Rytų ir Rytinės Viduržemio jūros regiono dalies transporto koridoriuje – finansavimas; pabrėžia tokių transporto maršrutų, kurie užtikrina tiesioginį Balkanų šalių ir ES rinkų ryšį, svarbą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | teigiamai vertina Juodkalnijos ketinimą per būsimus trejus metus įdiegti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ES ATLPS) ir priimtus antrinės teisės aktus dėl degalų sąnaudų ir naujų automobilių išmetamų teršalų; pažymi, kad svarbu į Juodkalnijos nacionalinius teisės aktus įtraukti ES ATLPS, Pastangų pasidalijimo reglamento bei stebėsenos ir ataskaitų teikimo mechanizmo aspektus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palankiai vertina nuolatines pastangas stiprinti regioninį bendradarbiavimą, visų pirma aplinkos apsaugos srityje, kaip numatyta Adrijos jūros trišalėje iniciatyvoje; |
| --- | --- |

51.

Regioninis bendradarbiavimas ir geri kaimyniniai santykiai

| 52. | palankiai vertina Juodkalnijos nuolatines pastangas, siekiant konstruktyvaus regioninio bendradarbiavimo ir gerų dvišalių kaimyninių santykių; pritaria pasiūlymui sumažinti tarptinklinio ryšio mokesčius Vakarų Balkanuose; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palankiai vertina Juodkalnijos ir Kosovo valstybių sienų susitarimo ratifikavimą; ragina skubiai sudaryti susitarimus siekiant spręsti neišspręstus ginčus dėl sienų su kitomis kaimyninėmis šalimis; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palankiai vertina Juodkalnijos ir Albanijos bendro pareiškimo ir 12 susitarimų dėl savitarpio pagalbos įvairiose srityse pasirašymą ir mano, kad tai yra teigiamo bendradarbiavimo šiame regione pavyzdys; |
| --- | --- |

54.

| 55. | primygtinai ragina Juodkalniją dėti daugiau pastangų aktyviai teikiant prioritetą ir baudžiant už karo nusikaltimus bei išaiškinant dingusių asmenų likimą; palankiai vertina pastangas dėl perkeltųjų asmenų reintegracijos pagal regioninę aprūpinimo būstu programą; pabrėžia, kad, nepaisant priimtų keturių dokumentų dėl karo nusikaltimų tyrimo strategijos, valstybės prokuratūra nepradėjo naujų tyrimų ar procedūrų ir nepareiškė naujų kaltinimų; reiškia susirūpinimą dėl to, kad specialioji prokuratūra 2016 m. pradėjo aštuonias naujas bylas, iš kurių šešių atžvilgiu vis dar tik vykdomas išankstinis tyrimas; dar kartą reiškia paramą iniciatyvai įsteigti Faktų apie karo nusikaltimus ir kitus rimtus žmogaus teisių pažeidimus buvusioje Jugoslavijoje nustatymo regioninę komisiją (RECOM); pabrėžia šio proceso ir aktyvaus visų regioninių politinių lyderių dalyvavimo svarbą; palankiai vertina ministro pirmininko viešą paramą RECOM; |
| --- | --- |

55.

| 56. | giria Juodkalniją už dar vienus metus visapusiško derinimo su visomis ES pozicijomis ir pareiškimais, padarytais įgyvendinant bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP), ir teigiamai vertina aktyvų dalyvavimą bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijose; teigiamai vertina tai, kaip vykdoma Juodkalnijos užsienio politika; ragina Juodkalniją priderinti savo poziciją prie ES bendros pozicijos dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto vientisumo ir prie jos pagrindinių principų dėl dvišalių susitarimų dėl imuniteto; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Juodkalniją ir ES glaudžiau bendradarbiauti kovos su kibernetiniais nusikaltimais ir kibernetinės gynybos srityse; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primena, koks strategiškai svarbus Juodkalnijos prisijungimas prie NATO, siekiant užtikrinti stabilumą ir taiką Vakarų Balkanų regione; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Juodkalnijos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Žodis „romas“ vartojamas kaip skėtinis terminas, apimantis įvairias susijusias grupes, tiek sėslias, tiek nesėslias, ne tik romų tautybės žmones, bet ir aškalius, egiptiečius ir kt., kurių kultūra ir gyvenimo būdas gali skirtis.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/164 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/164

---

P8_TA(2018)0484

Neįgalių moterų padėtis

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl neįgalių moterų padėties (2018/2685(RSP))

(2020/C 363/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir tai, kad ji įsigaliojo 2011 m. sausio 21 d., vadovaudamasis 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimu 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu (1) ir ypač šios konvencijos 6 straipsniu dėl neįgalių moterų ir mergaičių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir tai, kad ji įsigaliojo 2011 m. sausio 21 d., vadovaudamasis 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimu 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu (1) ir ypač šios konvencijos 6 straipsniu dėl neįgalių moterų ir mergaičių,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo ir į jos 1999 m. fakultatyvinį protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo ir į jos 1999 m. fakultatyvinį protokolą,

| — | atsižvelgdamas į Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartiją (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartiją (2),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 10, 19 ir 168 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 10, 19 ir 168 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426) ir 2009 m. balandžio 2 d. Parlamento poziciją dėl šio pasiūlymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426) ir 2009 m. balandžio 2 d. Parlamento poziciją dėl šio pasiūlymo (4),

| — | atsižvelgdamas į Parlamento Europos Sąjungos vidaus politikos generalinio direktorato tyrimą „Lyties ir negalios veiksnių sankirtos nulemta diskriminacija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento Europos Sąjungos vidaus politikos generalinio direktorato tyrimą „Lyties ir negalios veiksnių sankirtos nulemta diskriminacija“,

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) ataskaitą „Skurdas, lytis ir tarpusavyje susijusios nelygios galimybės ES“, ypatingą dėmesį atkreipiant į VIII skyrių „Lytis ir negalia“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) ataskaitą „Skurdas, lytis ir tarpusavyje susijusios nelygios galimybės ES“, ypatingą dėmesį atkreipiant į VIII skyrių „Lytis ir negalia“,

| — | atsižvelgdamas į EIGE 2017 m. lyčių lygybės indeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIGE 2017 m. lyčių lygybės indeksą,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl neįgalių moterų padėties (O-000117/2018 – B8-0418/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl neįgalių moterų padėties (O-000117/2018 – B8-0418/2018),

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi ES gyvena daugiau kaip 80 mln. neįgaliųjų; kadangi vienas iš keturių europiečių turi neįgalų šeimos narį; kadangi apie 46 mln. neįgalių moterų ir mergaičių ES sudaro apie 16 proc. bendro moterų ir mergaičių skaičiaus ir sudaro 60 proc. bendro neįgalių gyventojų skaičiaus; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES gyvena daugiau kaip 80 mln. neįgaliųjų; kadangi vienas iš keturių europiečių turi neįgalų šeimos narį; kadangi apie 46 mln. neįgalių moterų ir mergaičių ES sudaro apie 16 proc. bendro moterų ir mergaičių skaičiaus ir sudaro 60 proc. bendro neįgalių gyventojų skaičiaus;

| B. | kadangi žodis „negalia“ apima labai daug laikinų, trumpalaikių arba ilgalaikių asmeninių aplinkybių, dėl kurių reikia pritaikytų politinių priemonių ir kurios apima psichinės sveikatos aspektus; |
| --- | --- |

B.

kadangi žodis „negalia“ apima labai daug laikinų, trumpalaikių arba ilgalaikių asmeninių aplinkybių, dėl kurių reikia pritaikytų politinių priemonių ir kurios apima psichinės sveikatos aspektus;

| C. | kadangi demografinė kaita ir senėjanti visuomenė reiškia, kad daugiau žmonių taps neįgalūs vėliau; |
| --- | --- |

C.

kadangi demografinė kaita ir senėjanti visuomenė reiškia, kad daugiau žmonių taps neįgalūs vėliau;

| D. | kadangi pagrindinės teisės neįgaliesiems nesuteikiamos kasdien, nes nuolat susiduriama su sunkumais mėginant gauti apmokamą darbą, kuris užtikrintų teises, tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose; kadangi neįgaliųjų profesinis mokymas neatitinka poreikių ir siekiamybių, kad asmenys galėtų įgyti įtraukčiai į profesinį gyvenimą būtinų žinių, įgūdžių ir kompetencijų; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagrindinės teisės neįgaliesiems nesuteikiamos kasdien, nes nuolat susiduriama su sunkumais mėginant gauti apmokamą darbą, kuris užtikrintų teises, tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose; kadangi neįgaliųjų profesinis mokymas neatitinka poreikių ir siekiamybių, kad asmenys galėtų įgyti įtraukčiai į profesinį gyvenimą būtinų žinių, įgūdžių ir kompetencijų;

| E. | kadangi ES dirba tik 18,8 proc. neįgalių moterų; kadangi 45 proc. neįgalių darbingo (t. y. 20–64 m.) amžiaus moterų neturi darbo, tarp vyrų atitinkamas skaičius sudaro 35 proc.; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES dirba tik 18,8 proc. neįgalių moterų; kadangi 45 proc. neįgalių darbingo (t. y. 20–64 m.) amžiaus moterų neturi darbo, tarp vyrų atitinkamas skaičius sudaro 35 proc.;

| F. | kadangi 75 proc. sunkią negalią turinčių žmonių neturi galimybės visapusiškai dalyvauti ES darbo rinkoje ir kadangi tikimybė, kad neįgalios moterys nukentės nuo smurto, yra du–tris kartus didesnė negu negalios neturinčioms moterims; |
| --- | --- |

F.

kadangi 75 proc. sunkią negalią turinčių žmonių neturi galimybės visapusiškai dalyvauti ES darbo rinkoje ir kadangi tikimybė, kad neįgalios moterys nukentės nuo smurto, yra du–tris kartus didesnė negu negalios neturinčioms moterims;

| G. | kadangi 34 proc. sveikatos problemų ar negalią turinčių moterų savo gyvenime yra patyrusios fizinį ar seksualinį savo partnerio smurtą; |
| --- | --- |

G.

kadangi 34 proc. sveikatos problemų ar negalią turinčių moterų savo gyvenime yra patyrusios fizinį ar seksualinį savo partnerio smurtą;

| H. | kadangi neįgalių moterų sterilizacija joms nežinant ar neduodant sutikimo yra paplitusi smurto forma, visų pirma daranti poveikį etninių mažumų, pavyzdžiui, romų, moterims; |
| --- | --- |

H.

kadangi neįgalių moterų sterilizacija joms nežinant ar neduodant sutikimo yra paplitusi smurto forma, visų pirma daranti poveikį etninių mažumų, pavyzdžiui, romų, moterims;

| I. | kadangi viešajame gyvenime ir žiniasklaidoje nesimato neįgaliųjų; |
| --- | --- |

I.

kadangi viešajame gyvenime ir žiniasklaidoje nesimato neįgaliųjų;

| J. | kadangi apie du trečdalius slaugytojų Europoje sudaro moterys; kadangi 80 proc. slaugos paslaugų ES teikia neapmokami neoficialūs slaugytojai ir 75 proc. jų yra moterys; kadangi manoma, kad ekonominė neapmokamos neoficialios slaugos Sąjungoje vertė, apskaičiuota kaip bendrų oficialių ilgalaikės slaugos paslaugų procentinė dalis, sudaro 50–90 proc.; |
| --- | --- |

J.

kadangi apie du trečdalius slaugytojų Europoje sudaro moterys; kadangi 80 proc. slaugos paslaugų ES teikia neapmokami neoficialūs slaugytojai ir 75 proc. jų yra moterys; kadangi manoma, kad ekonominė neapmokamos neoficialios slaugos Sąjungoje vertė, apskaičiuota kaip bendrų oficialių ilgalaikės slaugos paslaugų procentinė dalis, sudaro 50–90 proc.;

| K. | kadangi neįgalių moterų dalyvavimas visuomeninėje ir ekonominėje veikloje yra itin svarbus Europos bendros ekonominės ir socialinės strategijos sėkmei; |
| --- | --- |

K.

kadangi neįgalių moterų dalyvavimas visuomeninėje ir ekonominėje veikloje yra itin svarbus Europos bendros ekonominės ir socialinės strategijos sėkmei;

| L. | kadangi neįgalios moterys dažnai patiria įvairių formų diskriminaciją, be kita ko, dėl lyties tapatybės, lyties išraiškos ir lyties ypatybių, o tai padeda didinti moterų skurdą; |
| --- | --- |

L.

kadangi neįgalios moterys dažnai patiria įvairių formų diskriminaciją, be kita ko, dėl lyties tapatybės, lyties išraiškos ir lyties ypatybių, o tai padeda didinti moterų skurdą;

| M. | kadangi neįgalieji ir ypač neįgalios moterys gauna mažiau pajamų ir jiems iškilusi didesnė skurdo ir socialinės atskirties rizika; kadangi atvejais, kai socialinė apsauga akivaizdžiai nepakankama, ilgam įsigali skurdas ir atskirtis; kadangi dirbančių neįgalių moterų padėtis bėgant laikui blogėja, lyginant su vyrų padėtimi (dirbančių, bet skurstančių moterų skaičius 2007 m. sudarė 10 proc. ir 2014 m. –12 proc.); |
| --- | --- |

M.

kadangi neįgalieji ir ypač neįgalios moterys gauna mažiau pajamų ir jiems iškilusi didesnė skurdo ir socialinės atskirties rizika; kadangi atvejais, kai socialinė apsauga akivaizdžiai nepakankama, ilgam įsigali skurdas ir atskirtis; kadangi dirbančių neįgalių moterų padėtis bėgant laikui blogėja, lyginant su vyrų padėtimi (dirbančių, bet skurstančių moterų skaičius 2007 m. sudarė 10 proc. ir 2014 m. –12 proc.);

| N. | kadangi technologijų plėtra teikia daug galimybių ir kelia daug iššūkių, ypač neįgalioms moterims, nes pasaulyje darbuotojai vis labiau naudojasi skaitmeninėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

N.

kadangi technologijų plėtra teikia daug galimybių ir kelia daug iššūkių, ypač neįgalioms moterims, nes pasaulyje darbuotojai vis labiau naudojasi skaitmeninėmis priemonėmis;

| O. | kadangi toliau susiduriama su sunkumais mėginant gauti sveikatos centrų, ligoninių teikiamas priežiūros paslaugas, pagalbinių produktų, vaistų bei stebėsenai ir reabilitacijai itin svarbų gydymą; kadangi toliau susiduriama su didžiulėmis judumo problemomis, lemiamomis struktūrinių kliūčių, dėl kurių trikdomas eismas viešosiose erdvėse, arba ribotos prieigos prie viešojo ir kolektyvinio transporto; kadangi tebesama komunikacijos kliūčių (pvz., trūksta gestų kalbos vertėjų teikiant viešąsias paslaugas, nesudaromos deramos galimybės naudotis televizijos paslaugomis kurtiesiems), dėl kurių ribojama ir užkertama prieiga prie viešųjų paslaugų ir informacijos; kadangi paramos, apsaugos, ryšių, priežiūros ir sveikatos paslaugos, pavyzdžiui, susijusios su pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis, smurtu prieš moteris, vaikų priežiūra ir motinyste, turėtų būti visiškai prieinamos visomis kalbomis, formomis ir formatais visoms moterims ir visų pirma neįgalioms moterims ir mergaitėms; |
| --- | --- |

O.

kadangi toliau susiduriama su sunkumais mėginant gauti sveikatos centrų, ligoninių teikiamas priežiūros paslaugas, pagalbinių produktų, vaistų bei stebėsenai ir reabilitacijai itin svarbų gydymą; kadangi toliau susiduriama su didžiulėmis judumo problemomis, lemiamomis struktūrinių kliūčių, dėl kurių trikdomas eismas viešosiose erdvėse, arba ribotos prieigos prie viešojo ir kolektyvinio transporto; kadangi tebesama komunikacijos kliūčių (pvz., trūksta gestų kalbos vertėjų teikiant viešąsias paslaugas, nesudaromos deramos galimybės naudotis televizijos paslaugomis kurtiesiems), dėl kurių ribojama ir užkertama prieiga prie viešųjų paslaugų ir informacijos; kadangi paramos, apsaugos, ryšių, priežiūros ir sveikatos paslaugos, pavyzdžiui, susijusios su pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis, smurtu prieš moteris, vaikų priežiūra ir motinyste, turėtų būti visiškai prieinamos visomis kalbomis, formomis ir formatais visoms moterims ir visų pirma neįgalioms moterims ir mergaitėms;

| P. | kadangi visapusiškas neįgalių asmenų dalyvavimas politiniame ir visuomeniniame gyvenime, kaip nurodyta JT neįgaliųjų teisių konvencijos 29 straipsnyje, tais atvejais, kai šių žmonių dažnai ten nepakanka, išlieka nerealiomis viltimis ir ypač moterų atveju, jei šio klausimo nebus tinkamai imamasi; |
| --- | --- |

P.

kadangi visapusiškas neįgalių asmenų dalyvavimas politiniame ir visuomeniniame gyvenime, kaip nurodyta JT neįgaliųjų teisių konvencijos 29 straipsnyje, tais atvejais, kai šių žmonių dažnai ten nepakanka, išlieka nerealiomis viltimis ir ypač moterų atveju, jei šio klausimo nebus tinkamai imamasi;

| Q. | kadangi, nepaisant daugelio tarptautinių konvencijų ir Europos Sąjungos teisės nuostatų, taip pat dabartinės Europos strategijos dėl negalios, neįgalūs asmenys visapusiškai dar nesinaudoja savo pilietinėmis ir socialinėmis teisėmis; kadangi nesudaromos vienodos galimybės mėgautis kultūra, sportu ir laisvalaikiu bei vienodas dalyvavimas socialiniame ir politiniame gyvenime; kadangi nuvertinami šių sričių specialistai; kadangi sistemingai nepaisoma visų minėtųjų konvencijų ir nuostatų, o pagrindinės teisės ir toliau neužtikrinamos darbuotojams ir asmenims su negalia; kadangi neįgalios moterys ir mergaitės iki šiol yra marginalizuojamos su lyčių lygybe susijusių sprendimų priėmimo ir pažangos srityse; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, nepaisant daugelio tarptautinių konvencijų ir Europos Sąjungos teisės nuostatų, taip pat dabartinės Europos strategijos dėl negalios, neįgalūs asmenys visapusiškai dar nesinaudoja savo pilietinėmis ir socialinėmis teisėmis; kadangi nesudaromos vienodos galimybės mėgautis kultūra, sportu ir laisvalaikiu bei vienodas dalyvavimas socialiniame ir politiniame gyvenime; kadangi nuvertinami šių sričių specialistai; kadangi sistemingai nepaisoma visų minėtųjų konvencijų ir nuostatų, o pagrindinės teisės ir toliau neužtikrinamos darbuotojams ir asmenims su negalia; kadangi neįgalios moterys ir mergaitės iki šiol yra marginalizuojamos su lyčių lygybe susijusių sprendimų priėmimo ir pažangos srityse;

| R. | kadangi lyčių lygybė nebuvo horizontaliai įtraukta į 2010–2020 m. Europos strategiją dėl negalios; |
| --- | --- |

R.

kadangi lyčių lygybė nebuvo horizontaliai įtraukta į 2010–2020 m. Europos strategiją dėl negalios;

| S. | kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 26 straipsniuose aiškiai draudžiama diskriminacija dėl negalios ir numatytas lygiateisiškas neįgaliųjų dalyvavimas visuomenės gyvenime; kadangi vienodas požiūris gali būti užtikrintas įgyvendinant teigiamas priemones ir politiką neįgalioms moterims ir neįgalių vaikų motinoms; |
| --- | --- |

S.

kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 26 straipsniuose aiškiai draudžiama diskriminacija dėl negalios ir numatytas lygiateisiškas neįgaliųjų dalyvavimas visuomenės gyvenime; kadangi vienodas požiūris gali būti užtikrintas įgyvendinant teigiamas priemones ir politiką neįgalioms moterims ir neįgalių vaikų motinoms;

| T. | kadangi lyčių aspekto įtraukimas į Europos strategiją dėl negalios po 2020 m. prisidės prie integruoto požiūrio į neįgalių moterų ir mergaičių diskriminacijos panaikinimą; |
| --- | --- |

T.

kadangi lyčių aspekto įtraukimas į Europos strategiją dėl negalios po 2020 m. prisidės prie integruoto požiūrio į neįgalių moterų ir mergaičių diskriminacijos panaikinimą;

| U. | kadangi neįgalių vyrų mėnesinis darbo užmokestis yra didesnis už neįgalių moterų darbo užmokestį, o abu šie užmokesčiai bendrai yra mažesni už kitų darbuotojų, taip išlaikant nuolatinę diskriminacinę realybę; |
| --- | --- |

U.

kadangi neįgalių vyrų mėnesinis darbo užmokestis yra didesnis už neįgalių moterų darbo užmokestį, o abu šie užmokesčiai bendrai yra mažesni už kitų darbuotojų, taip išlaikant nuolatinę diskriminacinę realybę;

| V. | kadangi dabartinė darbo rinka yra nestabili ir jose vyrauja sudėtingos sąlygos ir kadangi nedarbo didėjimas reiškia neįgaliųjų galimybių įsidarbinti sumažėjimą; |
| --- | --- |

V.

kadangi dabartinė darbo rinka yra nestabili ir jose vyrauja sudėtingos sąlygos ir kadangi nedarbo didėjimas reiškia neįgaliųjų galimybių įsidarbinti sumažėjimą;

| W. | kadangi valstybinėse mokyklų sistemose stokojama žmogiškųjų, materialinių ir pedagoginių priemonių, kad specialiųjų ugdymo poreikių turintiems vaikams ir jaunimui būtų tinkamai padedama ir jie būtų veiksmingai įtraukiami; kadangi visapusiška integracija į visuomenę daugiausia užtikrinama naudojantis kokybišku užimtumu ir prieinamu švietimu; kadangi užimtumas laikomas ne tik pajamų šaltiniu, bet ir yra tapęs socialinės integracijos priemone, nes jis susieja su visuomene, kuria tarpasmeninius santykius ir suteikia dalyvavimo visuomeniniame, kultūriniame ir ekonominiame gyvenime jausmą; |
| --- | --- |

W.

kadangi valstybinėse mokyklų sistemose stokojama žmogiškųjų, materialinių ir pedagoginių priemonių, kad specialiųjų ugdymo poreikių turintiems vaikams ir jaunimui būtų tinkamai padedama ir jie būtų veiksmingai įtraukiami; kadangi visapusiška integracija į visuomenę daugiausia užtikrinama naudojantis kokybišku užimtumu ir prieinamu švietimu; kadangi užimtumas laikomas ne tik pajamų šaltiniu, bet ir yra tapęs socialinės integracijos priemone, nes jis susieja su visuomene, kuria tarpasmeninius santykius ir suteikia dalyvavimo visuomeniniame, kultūriniame ir ekonominiame gyvenime jausmą;

| X. | kadangi neįgalios moterys gali patirti neįprastų formų prievartą, kurią sudėtinga atpažinti, pavyzdžiui, kai atimami ar sunaikinami asmens judumo įrenginiai arba neleidžiama naudotis su negalia susijusiais ištekliais bendruomenėje ir (arba) neleidžiama nuvykti į susitikimus su sveikatos priežiūros specialistais; |
| --- | --- |

X.

kadangi neįgalios moterys gali patirti neįprastų formų prievartą, kurią sudėtinga atpažinti, pavyzdžiui, kai atimami ar sunaikinami asmens judumo įrenginiai arba neleidžiama naudotis su negalia susijusiais ištekliais bendruomenėje ir (arba) neleidžiama nuvykti į susitikimus su sveikatos priežiūros specialistais;

| Y. | kadangi krūties vėžio rodiklis tarp neįgalių moterų yra daug didesnis už atitinkamą rodiklį tarp sveikų moterų ir taip yra dėl to, kad trūksta pritaikytos patikros ir diagnostinės įrangos; |
| --- | --- |

Y.

kadangi krūties vėžio rodiklis tarp neįgalių moterų yra daug didesnis už atitinkamą rodiklį tarp sveikų moterų ir taip yra dėl to, kad trūksta pritaikytos patikros ir diagnostinės įrangos;

| Z. | kadangi EIGE 2017 m. lyčių lygybės indeksas atskleidžia, kad vidutiniškai 13 proc. neįgalių moterų turi nepatenkintų medicininių poreikių ir 12 proc. tokių moterų turi nepatenkintų stomatologinių poreikių, kai tuo metu nepatenkintų medicininių poreikių turi tik 5 proc. moterų, neturinčių negalios; |
| --- | --- |

Z.

kadangi EIGE 2017 m. lyčių lygybės indeksas atskleidžia, kad vidutiniškai 13 proc. neįgalių moterų turi nepatenkintų medicininių poreikių ir 12 proc. tokių moterų turi nepatenkintų stomatologinių poreikių, kai tuo metu nepatenkintų medicininių poreikių turi tik 5 proc. moterų, neturinčių negalios;

Bendros rekomendacijos

| 1. | dar kartą pabrėžia, kad visi neįgalieji turėtų turėti galimybių visapusiškai naudotis savo teisėmis, užtikrinant jų įtrauktį ir suteikiant jiems galimybes dalyvauti visuomenės gyvenime; pabrėžia, kad tai padaryti įmanoma tik vykdant aktyvią ir viešą politiką ir šalinant visas kliūtis dalyvavimui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina valstybes nares įgyvendinti prevencijos, gydymo, reabilitacijos ir integracijos politiką, skirtą neįgaliesiems, ir remti jų šeimas, taip pat prisiimti atsakomybę už veiksmingą jų teisių įgyvendinimą, nedarant poveikio tėvų ar globėjų (rūpintojų) teisėms ir pareigoms; taip pat ragina kurti pedagogikos sistemą, kuri atkreiptų visuomenės dėmesį į pareigas neįgaliesiems ir solidarumą su jais, taip siekiant kovoti su socialine šių asmenų patiriama diskriminacija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina valstybes nares vykdyti savo įsipareigojimus dėl Neįgaliųjų teisių konvencijos ratifikavimo ir imtis visų būtinų priemonių, kad būtų užtikrintos joje įtvirtintos teisės ir laisvės bei pareigos, visų pirma tokiose srityse kaip užimtumas, švietimas, sveikata, socialinė apsauga, aprūpinimas būstu, judumas, teisė kreiptis į teismą, kultūra, sportas, laisvalaikis ir dalyvavimas visuomenės ir politiniame gyvenime, taip pat konkrečios pareigos, apibrėžtos Neįgaliųjų teisių konvencijoje ir susijusios su neįgalių moterų ir vaikų teisėmis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad neįgalios moterys ir mergaitės patiria dvigubą diskriminaciją dėl lyties ir negalios sankirtos ir dažnai patiria daugialypę diskriminaciją dėl lyties ir negalios sankirtos su seksualine orientacija, lytine tapatybe, lyties raiška, lyties požymiais, kilmės šalimi, socialine klase, migracijos statusu, amžiumi, religija ar etnine kilme; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pakartoja savo raginimą Komisijai ir valstybėms narėms į savo lyčių lygybės strategiją, politiką ir programas įtraukti klausimus, susijusius su neįgaliomis moterimis ir mergaitėmis, į savo strategijas dėl negalios įtraukti lyčių aspektą, o į visas kitas politikos sritis įtraukti lyčių aspektą ir negalios aspektą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti mokslinius tyrimus ir inovacijas, susijusius su produktų ir paslaugų kūrimu, siekiant teikti paramą neįgaliesiems kasdienėje veikloje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad daugėja pagyvenusių žmonių ir kad, remiantis PSO duomenimis, moterų negalia dažnesnė, ir šis reiškinys ypač susijęs su moterimis dėl to, kad jų tikėtina gyvenimo trukmė ilgesnė; todėl pabrėžia, kad neįgalių moterų skaičius proporcingai didės; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai reikalauja, kad pagal lytis suskirstyti duomenys būtų renkami siekiant atpažinti tarpsektorinės daugialypės diskriminacijos, su kuria susiduria neįgalios moterys ir mergaitės, formas visose srityse, kurioms taikoma Stambulo konvencija, ir visur, kur reikia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Europos lyčių lygybės institutą (EIGE) toliau teikti analizes ir pranešimus apie specifinę neįgalių moterų ir mergaičių padėtį ES ir valstybių narių lygmeniu, ypatingą dėmesį skiriant tarpsektorinei diskriminacijai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | dar kartą pabrėžia, kad šalyse, kuriose vyksta konfliktai, ir konflikto zonose neįgalios moterys dažnai susiduria su dar didesniais iššūkiais; todėl pabrėžia, kad būtina apsaugoti neįgalias moteris vykdant Europos Sąjungos išorės politiką; |
| --- | --- |

10.

Neįgalių moterų teisės

| 11. | pabrėžia, jog turi būti užtikrinta, kad neįgalios moterys galėtų visapusiškai naudotis savo teisėmis gauti kokybišką, prieinamą ir įperkamą švietimą, sveikatos priežiūrą, įskaitant su translyčiais asmenimis susijusią sveikatos priežiūrą, kad joms būtų garantuojamos lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugos ir teisės, užimtumo, judumo, šeimos gyvenimo, kūno savarankiškumo, seksualumo ir santuokos galimybės, be to, kad būtų pasirūpinta apsaugos priemonėmis, kuriomis užtikrinamos šios teisės; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad visų lygmenų valdžios institucijos ir atitinkami suinteresuotieji subjektai turi gerbti ir puoselėti teisę į savarankišką gyvenimą, todėl turi teikti reikiamas priemones ir paramą, kad neįgalieji, ypač moterys, galėtų naudotis pasirinkimo ir kontrolės laisve, kiek tai susiję su jų gyvenimu ir gyvenimo būdu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad neįgalios moterys ir mergaitės turi būti informuojamos apie jų teises ir jiems prieinamas paslaugas piliečiams; pabrėžia, kad ši informacija turi būti teikiama paprastu ir saugiu būdu, atsižvelgiant į įvairius jų pasirinktus ir jų reikmėms pritaikytus komunikacijos metodus, žiniasklaidos priemones ir formatus; pabrėžia, kad teisė gauti informaciją neturi būti painiojama su būtinybės aktyviai ieškoti galimybių naudotis teisėmis konceptualizavimu (kai atsakomybė, susijusi su naudojimusi teisėmis, perkeliama tiems, kuriems jų reikia), nes valstybės narės turi prisiimti atsakomybę už tai, kad būtų pasiekti visi neįgalieji ir kad jiems būtų suteiktos ir garantuotos teisės aktuose ar tarptautinėje konvencijoje nustatytos teisės; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina integruoti neįgaliuosius į įprastas visuomenės struktūras visais lygmenimis, įskaitant sveikatos priežiūrą, švietimą ir užimtumą, atsižvelgiant į tai, kad nuolatinis ir bendras specialių struktūrų ar paslaugų naudojimas lemia segregaciją ir mažina lygias galimybes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripažįsta, kad neįgalieji turi turėti galimybę naudotis saugiomis erdvėmis, pvz., šiuo tikslu pasitelkiant klubus ir asociacijas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina ES pašalinti kliūtis neįgaliųjų teisei balsuoti, ypač per 2019 m. Europos Parlamento rinkimus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina valstybes nares užtikrinti vienodo užmokesčio už vienodą darbą principo taikymą, kovoti su diskriminacija darbo užmokesčio srityje bei užtikrinti moterų ir vyrų lygybę – taip pat ir neįgaliųjų atžvilgiu; |
| --- | --- |

17.

Prieinamumas

| 18. | ragina valstybes nares ir Komisiją įgyvendinti politiką, kuria skatinamas prieinamumas, kaip esminis žingsnis siekiant įtraukties ir būtina neįgaliųjų integracijos ir dalyvavimo sąlyga; taip pat pabrėžia, kad svarbu laikytis vienodo požiūrio ir lygių galimybių principų, kiek tai susiję su prieinamumu ir judumu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primygtinai reikalauja, kad valstybės narės imtųsi priemonių, visų pirma sveikatos, švietimo, transporto, miestų planavimo ir aprūpinimo būstu srityse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad neįgalios moterys ir mergaitės pernelyg dažnai neturi prieigos prie priemonių, susijusių su seksualinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūra ir teisėmis; reiškia susirūpinimą dėl to, kad neįgalios moterys ir mergaitės neturi galimybės duoti sutikimo dėl kontraceptinių priemonių vartojimo, turėdamos apie tai pakankamai informacijos, ir kad joms netgi gresia priverstinė sterilizacija; ragina valstybes nares įgyvendinti teisės aktais numatytas priemones, kuriomis būtų užtikrintas neįgalių mergaičių ir moterų fizinis neliečiamumas, pasirinkimo laisvė ir apsisprendimas dėl seksualinio ir reprodukcinio gyvenimo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | yra susirūpinęs dėl to, kad nedaug šalių turi nuostatų, kuriomis užtikrinama neįgaliųjų teisė pasinaudoti lyties teisinio pripažinimo galimybe; pažymi, kad net ir tais atvejais, kai lyties teisinis pripažinimas leidžiamas, moterims ir mergaitėms, kurioms nustatyta teisinė globa, gali būti neįmanoma tokia galimybe pasinaudoti; pažymi, kad privalomas psichiatrinis vertinimas siekiant lyties teisinio pripažinimo trukdo psichikos sveikatos sutrikimų turinčioms moterims ir mergaitėms pasinaudoti tokia galimybe; ragina valstybes nares priimti teisės aktus dėl lyties teisinio pripažinimo, remiantis apsisprendimo teise ir atsižvelgiant į neįgaliųjų poreikius, susijusius su prieinamumu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kalbant apie transportą, nurodo, jog būtina, kad valstybės narės parengtų viešojo transporto politiką, kuria būtų sudaromos palankesnės sąlygos neįgalių asmenų judumui ir būtų panaikinamos architektūrinės kliūtys; ragina Tarybą ir Komisiją skirti reikiamų ES lėšų tokios politikos plėtojimui paremti; |
| --- | --- |

22.

Darbo santykiai ir santykiai darbo vietoje, siekiant kokybiško užimtumo ir tinkamos profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros

| 23. | ragina valstybes nares parengti politiką, kuria būtų skatinama neįgaliųjų integracija į darbo rinką; mano, kad tokia politika turėtų būti skatinama galimybė įsidarbinti, kaip socialinės įtraukties sąlyga, kartu siekiant užtikrinti lygias galimybes; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina valstybes nares pasirūpinti, kad būtų nustatyti specialių formų darbo teisės aktai, kuriais būtų atsižvelgiama į specifinius neįgaliųjų poreikius ir jie būtų tenkinami, ypač kai tai susiję su darbo laiko reguliavimu; pabrėžia, kad reikia nustatyti specialius darbo teisės aktus, kuriuose būtų atsižvelgiama į neįgalių moterų poreikius, susijusius su nėštumu ir motinyste, užtikrinant galimybę išlikti darbo rinkoje ir darbuotojų apsaugą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina valstybes nares įvertinti poreikį imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogų bei lankstaus darbo laiko taikymas būtų pritaikytas atsižvelgiant į įvairius poreikius, susijusius su kelių vaikų gimimu ar priešlaikiniu gimdymu, taip pat įtėvių, tėvų partnerių, neįgalių tėvų, tėvų, turinčių psichikos sveikatos problemų, ir neįgalių, lėtinėmis ligomis sergančių ar psichikos sveikatos problemų turinčių vaikų tėvų poreikius; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina propaguoti teisę į sveikatą ir reabilitaciją, taip pat politiką, kuria siekiama išvengti neįgaliųjų nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų atvejų ir imtis priemonių jų teisėms ginti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją teikti valstybėms narėms žinių apie būdus, kaip toliau kovoti su tarpsektorine diskriminacija; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją remti ir skatinti valstybes nares kovoti su diskriminacija, atsiradusia dėl lyties tapatybės, lyties raiškos, seksualinės orientacijos, lyties požymių ir negalios sankirtos, šiuo tikslu rengiant mokymus įvairovės klausimais ir bendradarbiaujant su darbdaviais dėl darbo vietoje taikomų priemonių, pvz., skatinant anonimines įdarbinimo procedūras; |
| --- | --- |

28.

Švietimas

| 29. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad teikiant ikimokyklinės vaikų priežiūros paslaugas dėmesys būtų skiriamas ne tik galimybėms gauti šią priežiūrą, bet ir jos kokybei ir įperkamumui, visų pirma neįgalių vaikų atveju, kartu atsižvelgiant į neįgalių tėvų reikmes; taip pat ragina valstybes nares gerinti viešąsias investicijas į šioms grupėms priklausančių asmenų ankstyvąjį ugdymą ir priežiūrą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad svarbu integruoti neįgalias moteris į bendrąsias švietimo ir profesinio rengimo sistemas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad aukštesni švietimo ir mokymo standartai ir kokybė padės padidinti neįgalių moterų galias, nes švietimas yra viena iš priemonių, kurios labiausiai veikia visuomenės pažangą, suteikia žinių ir vertybių, būtinų aukštesnio lygio gerovei ir ekonominiam bei asmeniniam augimui užtikrinti; pabrėžia ypatingą kokybiško neįgalių asmenų švietimo ir mokymo svarbą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina valstybes nares užtikrinti veiksmingas lygias galimybes gauti išsilavinimą užtikrinant veiksmingą neįgalių vaikų ir jaunuolių integravimą į jų švietimo sistemas visais lygmenimis; ragina remti specialius švietimo poreikius ir šviečiamąją medžiagą, kuriuos papildytų įtraukios mokyklos, siekiant švietimo sistemoje užtikrinti vienodą prieigą, taip pat ir sėkmę; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina valstybes nares investuoti į aukštos kokybės neįgalių vaikų ir suaugusiųjų švietimą bendrojo švietimo srityje, taip palengvinant prieigą, ypač nepalankiausioje padėtyje esantiems gyventojams; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina vykdyti švietimo politiką, kuria siekiama pašalinti daug kliūčių, su kuriomis vis dar susiduria neįgalieji; primygtinai ragina valstybes nares bendrojo švietimo įstaigose užtikrinti fizines ir (arba) pedagogines sąlygas, kad neįgalieji galėtų jose mokytis; todėl pabrėžia, kad reikia didinti su neįgaliais vaikais dirbančių mokytojų skaičių; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina valstybes nares parengti kovos su patyčiomis ir priekabiavimu, kuriuos patiria vaikai ir jaunimas dėl negalios, lytinės tapatybės ar saviraiškos, seksualinės orientacijos, migracijos statuso, klasės, amžiaus, religijos ar etninės kilmės, strategijas, be kita ko, švietimo srityje ir internete; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad rengiant ir įgyvendinant ES programas ir iniciatyvas, visų pirma švietimo, judumo ir jaunimo reikalų srityse, svarbu atsižvelgti į neįgalių moterų ir mergaičių poreikius, taip pat imtis visų atitinkamų veiksmų, kad būtų užtikrinta, kad jos ir toliau turėtų galimybę jose dalyvauti; |
| --- | --- |

36.

Sveikata

| 37. | mano, kad neįgalios moterys ir mergaitės turi turėti visas galimybes gauti medicinines ir odontologines paslaugas, atitinkančias konkrečius jų poreikius, tokiose srityse kaip ginekologinės konsultacijos, sveikatos patikrinimai, seksualinė ir reprodukcinė sveikata, šeimos planavimas ir pritaikyta parama nėštumo laikotarpiu ir translyčiams asmenims skirta sveikatos priežiūra; primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti viešąsias investicijas šioje srityje ir kad jų nacionalinėje valstybinėje sveikatos priežiūros sistemoje būtų numatyta tinkama prieiga prie šių paslaugų; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad neįgalios moterys ir mergaitės turi gauti visą reikiamą informaciją, kad galėtų laisvai priimti sprendimus dėl savo sveikatos; pabrėžia, jog svarbu, kad valstybės narės imtųsi visų būtinų kovos su prievartine sterilizacija priemonių; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją nustatyti į Barselonos tikslus panašius tikslus, susijusius su neįgaliųjų priežiūros paslaugomis, ir stebėjimo priemones, kuriomis būtų vertinama šių paslaugų kokybė, prieinamumas ir įperkamumas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina ES ir valstybes nares imtis visų priemonių siekiant užtikrinti, kad neįgalios moterys ir mergaitės turėtų vienodas galimybes naudotis ir su negalia susijusiomis sveikatos priežiūros paslaugomis, ir pagrindinėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją teikti valstybėms narėms žinių apie būdus, kaip toliau kovoti su tarpsektorine diskriminacija; |
| --- | --- |

41.

Smurtas dėl lyties

| 42. | palankiai vertina Tarybos sprendimą, kad ES pasirašytų Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) – tai būtų svarbus žingsnis kovojant su smurtu prieš neįgalias moteris ir mergaites; ragina ES skubiai ratifikuoti Stambulo konvenciją ir primygtinai ragina tas valstybes nares, kurios jos dar neratifikavo, tai padaryti; ragina Tarybą kuo greičiau baigti ES prisijungimo prie šios konvencijos procesą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | susirūpinęs pažymi, kad neįgalios moterys ir mergaitės dažniau tampa smurto dėl lyties aukomis, ypač smurto šeimoje ir seksualinio išnaudojimo aukomis; nurodo, kad tai pasakytina ir apie sterilizaciją bei prievartinį nėštumo nutraukimą; ragina valstybes nares imtis tinkamų priemonių ir teikti aukštos kokybės, prieinamas ir pritaikytas paslaugas siekiant nutraukti smurtą prieš moteris ir vaikus ir remti smurto aukas – suteikti joms galimybę naudotis darbuotojų, apmokytų teikti specializuotas konsultacijas, paslaugomis, taip pat teikti tinkamą teisinę apsaugą ir paramą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina valstybes nares rengti visiems sveikatos ir švietimo specialistams tinkamus mokymus kaip užkirsti kelią diskriminacijai ir smurtui prieš neįgalias moteris ir mergaites; |
| --- | --- |

44.

| 45. | dar kartą pabrėžia savo raginimą Komisijai pateikti išsamią Europos kovos su smurtu prieš moteris strategiją su pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, skirtu užkirsti kelią smurtui dėl lyties ir kovoti su juo, ypatingą dėmesį skiriant neįgalioms moterims ir mergaitėms; taip pat ragina įsteigti ES kovos su smurtu dėl lyties observatoriją; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina imtis konkrečių politikos priemonių, kuriomis būtų kovojama su neįgaliųjų, ypač moterų ir mergaičių, patiriamu smurtu ir prievarta bei mokymosi sunkumais, įskaitant bauginimą internete, patyčias ir priekabiavimą, taip pat smurtą oficialiai ir neoficialiai teikiamos priežiūros situacijose; |
| --- | --- |

46.

Skaitmeninė ir žiniasklaidos įtrauktis

| 47. | pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant įveikti stereotipus ir išankstinį nusistatymą prieš negalią ir kad neįgalios moterys ir mergaitės turėtų būti labiau matomos žiniasklaidoje tam, kad būtų pakeistos paplitusios atskiriančios socialinės normos; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti lyčių lygybę žiniasklaidos organizacijose, atstovaujamuosiuose organuose ir mokymo institucijose, ypač jų valdybose, ir investuoti į visuomenės informavimo iniciatyvas, taip pat atidžiai stebėti daromą pažangą ir imtis tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją ir valstybes nares rengti programas ir kurti paslaugas neįgalioms moterims, daugiausia dėmesio skiriant jų skaitmeninei įtraukčiai ir pabrėžiant didžiulį skaitmeninimo potencialą moterims su negalia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad reikia didinti galimybes naudotis žiniasklaidos paslaugomis ir teikti visapusiškai prieinamas interneto paslaugas, atitinkančias aukščiausius kompetencijos standartus, pritaikytus neįgaliesiems; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina valstybes nares skatinti transliuotojus visapusiškai įtraukti neįgalias moteris kaip dalyves ir pranešėjas į visų rūšių transliuojamą žiniasklaidą; |
| --- | --- |

50.

Teisėkūra ir įgyvendinimas

| 51. | apgailestauja, kad šiuo metu galiojanti 2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios nepadėjo paskatinti priimti veiksmingų teisės aktų, priemonių ir politikos siekiant kovoti su neįgalių moterų atskyrimu ir atmetimu darbo rinkoje, politiniame gyvenime, mokyklose ir mokymosi aplinkoje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti politiką, kuri sudarytų sąlygas neįgalioms moterims ir mergaitėms dalyvauti viešajame, socialiniame, kultūriniame, ekonominiame ir politiniame gyvenime ir skatintų šį dalyvavimą, visų pirma mažinant kliūtis judumui ir skatinant neįgalias moteris steigti organizacijas ir tinklus ir jungtis prie jų, taip pat rengiant mokymo ir kuravimo programas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina ES ir valstybes nares imtis pozityvių veiksmų, skirtų neįgalioms moterims, siekiant skatinti mokymą, įdarbinimą, įsidarbinimo galimybes, darbo vietų išlaikymą, vienodas karjeros galimybes, prisitaikymą darbo vietoje ir profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją imtis pozityvių veiksmų siekiant stiprinti neįgalių moterų ir mergaičių teises, sukurti pažangos stebėsenos mechanizmą ir finansuoti duomenų apie neįgalias moteris ir mergaites rinkimą bei mokslinius tyrimus pagal Neįgaliųjų teisių konvencijos principus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl 2020–2030 m. Europos strategijos dėl negalios, pagal kurią visos Neįgaliųjų teisių konvencijos nuostatos būtų įtrauktos į būsimus ES teisės aktus, politiką ir programas ir kuri atitiktų JT vaiko teisių konvenciją ir dokumento „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ tikslus tam, kad neįgalios moterys ir mergaitės galėtų naudotis savo teisėmis kaip ir kiti asmenys; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina ES ir jos valstybes nares Neįgaliųjų teisių konvencijos standartus įtvirtinti savo teisinėje ir politikos sistemoje, siekiant užtikrinti, kad žmogaus teisėmis grindžiamas požiūris į negalią būtų visapusiškai atspindėtas įstatymuose ir politikos formavimo procese; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad turėtų būti aktyviai konsultuojamasi su neįgaliomis moterimis ir mergaitėmis per joms atstovaujančias organizacijas rengiant ir įgyvendinant teisės aktus ir politiką, kuriais siekiama užtikrinti nediskriminavimą ir lygias galimybes, taip pat stebėti jų veiksmingumą, ir jos turėtų būti įtraukiamos į šį procesą; ragina vykdyti tikrą struktūrinį ES ir neįgaliesiems atstovaujančių organizacijų dialogą siekiant parengti 2020–2030 m. Europos strategiją dėl negalios; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad neįgaliųjų organizacijos turi dalyvauti rengiant, vykdant pagal ES sanglaudos politiką vykdomus projektus ir atliekant jų ex-post vertinimą; |
| --- | --- |

58.

Finansavimas

| 59. | ragina Komisiją ir valstybes nares optimizuoti ES struktūrinius fondus, įskaitant Europos socialinį fondą, siekiant skatinti prieigos neįgalioms moterims užtikrinimą bei jų nediskriminavimą ir didinti finansavimo galimybių matomumą, pvz., steigiant naujas įmones ir remiant verslumą apskritai; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  OL L 23, 2010 1 27, p. 35.

(2)  OL C 364, 2000 12 18, p. 1.

(3)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(4)  OL C 137 E, 2010 5 27, p. 68.

---

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2018 m. lapkričio 29 d., ketvirtadienis

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/173 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/173

---

P8_TA(2018)0483

Akademinės laisvės gynyba ES išorės veiksmų srityje

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl akademinės laisvės gynybos ES išorės veiksmų srityje (2018/2117(INI))

(2020/C 363/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 13 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 13 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į dokumentą „Žmogaus teisės ir demokratija. ES strateginė programa ir ES veiksmų planas“ (11855/2012), kurį 2012 m. birželio 25 d. patvirtino Užsienio reikalų taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dokumentą „Žmogaus teisės ir demokratija. ES strateginė programa ir ES veiksmų planas“ (11855/2012), kurį 2012 m. birželio 25 d. patvirtino Užsienio reikalų taryba,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2014 m. gegužės 12 d. patvirtintas ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2014 m. gegužės 12 d. patvirtintas ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime,

| — | atsižvelgdamas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2016 m. ir į Europos Sąjungos politiką šiuo klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2016 m. ir į Europos Sąjungos politiką šiuo klausimu,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) generalinės konferencijos 29-oje sesijoje, vykusioje 1997 m. nuo spalio 21 d. iki lapkričio 12 d., priimtą rekomendaciją dėl aukštojo mokslo mokymo įstaigų personalo statuso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) generalinės konferencijos 29-oje sesijoje, vykusioje 1997 m. nuo spalio 21 d. iki lapkričio 12 d., priimtą rekomendaciją dėl aukštojo mokslo mokymo įstaigų personalo statuso,

| — | atsižvelgdamas į 1988 m. rugsėjo mėn. tinklo „World University Service“ priimtą Limos deklaraciją dėl aukštojo mokslo institucijų akademinės laisvės ir savarankiškumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1988 m. rugsėjo mėn. tinklo „World University Service“ priimtą Limos deklaraciją dėl aukštojo mokslo institucijų akademinės laisvės ir savarankiškumo,

| — | atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių tarybos 2015 m. liepos 2 d. 42-ajame posėdyje priimtą rezoliuciją 29/7 dėl teisės į mokslą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių tarybos 2015 m. liepos 2 d. 42-ajame posėdyje priimtą rezoliuciją 29/7 dėl teisės į mokslą,

| — | atsižvelgdamas į JT Ekonomikos, socialinių ir kultūrinių teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 13, priimtą per dvidešimt pirmąją sesiją 1999 m. gruodžio 8 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Ekonomikos, socialinių ir kultūrinių teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 13, priimtą per dvidešimt pirmąją sesiją 1999 m. gruodžio 8 d.,

| — | atsižvelgdamas į Venecijos komisijos nuomonę 891/2017, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Venecijos komisijos nuomonę 891/2017,

| — | atsižvelgdamas į nacionalinio lygmens, Europos ir tarptautinių nevyriausybinių organizacijų ataskaitas ir, visų pirma, į valstybės atsakomybės apsaugoti aukštąjį mokslą nuo išpuolių principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nacionalinio lygmens, Europos ir tarptautinių nevyriausybinių organizacijų ataskaitas ir, visų pirma, į valstybės atsakomybės apsaugoti aukštąjį mokslą nuo išpuolių principus,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes su žmogaus teisėmis susijusias rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes su žmogaus teisėmis susijusias rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0403/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0403/2018),

| A. | kadangi UNESCO bendrąją akademinę laisvę apibrėžia kaip „teisę, nenumatant apribojimų pagal nustatytą doktriną, į dėstymo ir diskusijų laisvę, laisvę atlikti mokslinius tyrimus, skleisti ir skelbti jų rezultatus, laisvę laisvai pareikšti savo nuomonę apie instituciją ar sistemą, kurioje dirbama, laisvę nuo institucijų cenzūros ir laisvę dalyvauti specialistų ar atstovaujamųjų akademinių įstaigų veikloje“; |
| --- | --- |

A.

kadangi UNESCO bendrąją akademinę laisvę apibrėžia kaip „teisę, nenumatant apribojimų pagal nustatytą doktriną, į dėstymo ir diskusijų laisvę, laisvę atlikti mokslinius tyrimus, skleisti ir skelbti jų rezultatus, laisvę laisvai pareikšti savo nuomonę apie instituciją ar sistemą, kurioje dirbama, laisvę nuo institucijų cenzūros ir laisvę dalyvauti specialistų ar atstovaujamųjų akademinių įstaigų veikloje“;

| B. | kadangi teisė į mokslą yra nepaprastai svarbi norint naudotis visomis kitomis žmogaus teisėmis ir užtikrinti darnų vystymąsi; kadangi šia teise galima pasinaudoti tik akademinės laisvės ir aukštojo mokslo institucijų savarankiškumo sąlygomis; |
| --- | --- |

B.

kadangi teisė į mokslą yra nepaprastai svarbi norint naudotis visomis kitomis žmogaus teisėmis ir užtikrinti darnų vystymąsi; kadangi šia teise galima pasinaudoti tik akademinės laisvės ir aukštojo mokslo institucijų savarankiškumo sąlygomis;

| C. | kadangi Limos deklaracijoje dėl aukštojo mokslo institucijų akademinės laisvės ir savarankiškumo akademinė laisvė apibrėžiama kaip akademinės bendruomenės narių laisvė, apimant visus asmenis, kurie dėsto, studijuoja, tiria ir dirba aukštojo mokslo institucijoje siekdami individualiai arba kolektyviai plėtoti ir perduoti žinias ir tuo tikslu vykdo mokslinius tyrimus, studijas, diskusijas, rengia dokumentus ir pristatymus, kuria, moko, dėsto ir rašo; |
| --- | --- |

C.

kadangi Limos deklaracijoje dėl aukštojo mokslo institucijų akademinės laisvės ir savarankiškumo akademinė laisvė apibrėžiama kaip akademinės bendruomenės narių laisvė, apimant visus asmenis, kurie dėsto, studijuoja, tiria ir dirba aukštojo mokslo institucijoje siekdami individualiai arba kolektyviai plėtoti ir perduoti žinias ir tuo tikslu vykdo mokslinius tyrimus, studijas, diskusijas, rengia dokumentus ir pristatymus, kuria, moko, dėsto ir rašo;

| D. | kadangi ši apibrėžtis turi būti grindžiama pagrindinėmis demokratinėmis vertybėmis, įskaitant sąžiningų prieigos galimybių, kovos su diskriminacija, atskaitomybės, kritiško ir nepriklausomo mąstymo, institucijų savarankiškumo ir socialinės atsakomybės principus; demokratija negali būti be akademinės laisvės, kuri sudaro sąlygas konstruktyvioms diskusijoms; |
| --- | --- |

D.

kadangi ši apibrėžtis turi būti grindžiama pagrindinėmis demokratinėmis vertybėmis, įskaitant sąžiningų prieigos galimybių, kovos su diskriminacija, atskaitomybės, kritiško ir nepriklausomo mąstymo, institucijų savarankiškumo ir socialinės atsakomybės principus; demokratija negali būti be akademinės laisvės, kuri sudaro sąlygas konstruktyvioms diskusijoms;

| E. | kadangi akademinė laisvė yra pagrindinis veiksnys siekiant darnaus vystymosi, ypač siekiant darnaus vystymosi tikslų, įtvirtintų Darbotvarkėje iki 2030 m., pagal kurią kokybiškam švietimui, moksliniams tyrimams ir inovacijoms skiriama labai daug dėmesio; |
| --- | --- |

E.

kadangi akademinė laisvė yra pagrindinis veiksnys siekiant darnaus vystymosi, ypač siekiant darnaus vystymosi tikslų, įtvirtintų Darbotvarkėje iki 2030 m., pagal kurią kokybiškam švietimui, moksliniams tyrimams ir inovacijoms skiriama labai daug dėmesio;

| F. | kadangi savarankiškumas yra būtina išankstinė sąlyga švietimo įstaigoms, kad jos galėtų tinkamai atlikti savo funkcijas; kadangi akademinei laisvei reikia nuolatinės ir budrios apsaugos nuo nederamo valstybės spaudimo arba komercinių interesų; |
| --- | --- |

F.

kadangi savarankiškumas yra būtina išankstinė sąlyga švietimo įstaigoms, kad jos galėtų tinkamai atlikti savo funkcijas; kadangi akademinei laisvei reikia nuolatinės ir budrios apsaugos nuo nederamo valstybės spaudimo arba komercinių interesų;

| G. | kadangi akademinė laisvė, apimanti tokias laisves, kaip antai, minties, nuomonės, žodžio, asociacijų, kelionių ir mokymo laisvė, padeda kurti erdvę, kurioje atvira ir stabili pliuralistinė visuomenė gali laisvai mąstyti, kelti klausimus, dalytis idėjomis, įgyti žinių, jomis naudotis ir jas platinti; |
| --- | --- |

G.

kadangi akademinė laisvė, apimanti tokias laisves, kaip antai, minties, nuomonės, žodžio, asociacijų, kelionių ir mokymo laisvė, padeda kurti erdvę, kurioje atvira ir stabili pliuralistinė visuomenė gali laisvai mąstyti, kelti klausimus, dalytis idėjomis, įgyti žinių, jomis naudotis ir jas platinti;

| H. | kadangi išpuoliai prieš akademinę laisvę kenkia moksliniams tyrimams, studijoms, mokymui, viešoms diskusijoms ir teisei į mokslą ir neigiamai veikia akademinę kokybę ir socialinį, politinį, ekonominį ir kultūrinį vystymąsi; kadangi atsakymai į visuomenei rūpimus klausimus turėtų būti pagrįsti paaiškinimais, įrodymais ir įtikinimu; |
| --- | --- |

H.

kadangi išpuoliai prieš akademinę laisvę kenkia moksliniams tyrimams, studijoms, mokymui, viešoms diskusijoms ir teisei į mokslą ir neigiamai veikia akademinę kokybę ir socialinį, politinį, ekonominį ir kultūrinį vystymąsi; kadangi atsakymai į visuomenei rūpimus klausimus turėtų būti pagrįsti paaiškinimais, įrodymais ir įtikinimu;

| I. | kadangi teise į mokslą, mokymą ir mokslinius tyrimus galima visapusiškai pasinaudoti tik akademinės laisvės sąlygomis; |
| --- | --- |

I.

kadangi teise į mokslą, mokymą ir mokslinius tyrimus galima visapusiškai pasinaudoti tik akademinės laisvės sąlygomis;

| J. | kadangi stojimo į ES proceso metu reikia skubiai ir tinkamai spręsti akademinės laisvės klausimus, kad būtų užkirstas kelias išpuoliams ES valstybėse narėse, pvz., siekiams uždaryti Budapešto Centrinės Europos universitetą, kurie turėtų pasireikšti studentų priėmimo perkėlimu į Vieną nuo 2019 m., taip pat lyčių lygybės studijų blokavimu Vengrijoje; kadangi šalys kandidatės turėtų įsipareigoti laikytis pagrindinių aukštojo mokslo vertybių, įskaitant akademinę laisvę ir institucinį savarankiškumą; |
| --- | --- |

J.

kadangi stojimo į ES proceso metu reikia skubiai ir tinkamai spręsti akademinės laisvės klausimus, kad būtų užkirstas kelias išpuoliams ES valstybėse narėse, pvz., siekiams uždaryti Budapešto Centrinės Europos universitetą, kurie turėtų pasireikšti studentų priėmimo perkėlimu į Vieną nuo 2019 m., taip pat lyčių lygybės studijų blokavimu Vengrijoje; kadangi šalys kandidatės turėtų įsipareigoti laikytis pagrindinių aukštojo mokslo vertybių, įskaitant akademinę laisvę ir institucinį savarankiškumą;

| K. | kadangi akademinės bendruomenės ir švietimo įstaigos tampa vis labiau neatsparios valstybių, verslo sektoriaus ar kitų nevalstybinių subjektų kišimuisi, spaudimui ar represijoms; kadangi kasmet visame pasaulyje pranešama apie šimtus išpuolių prieš universitetus, aukštojo mokslo įstaigas ir jų narius, įskaitant žudymus, smurtą ir asmenų dingimą, neteisėtą įkalinimą ir (arba) sulaikymą, neteisėtą baudžiamąjį persekiojimą ir neteisėtą atleidimą iš darbo, pareigų praradimą, išbraukimą iš studentų sąrašų, kelionės ar judėjimo apribojimus ir kitas ekstremalias arba sistemines grėsmes; kadangi akademinės laisvės taip pat pažeidžiamos ES valstybėse narėse ir artimiausiose šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

K.

kadangi akademinės bendruomenės ir švietimo įstaigos tampa vis labiau neatsparios valstybių, verslo sektoriaus ar kitų nevalstybinių subjektų kišimuisi, spaudimui ar represijoms; kadangi kasmet visame pasaulyje pranešama apie šimtus išpuolių prieš universitetus, aukštojo mokslo įstaigas ir jų narius, įskaitant žudymus, smurtą ir asmenų dingimą, neteisėtą įkalinimą ir (arba) sulaikymą, neteisėtą baudžiamąjį persekiojimą ir neteisėtą atleidimą iš darbo, pareigų praradimą, išbraukimą iš studentų sąrašų, kelionės ar judėjimo apribojimus ir kitas ekstremalias arba sistemines grėsmes; kadangi akademinės laisvės taip pat pažeidžiamos ES valstybėse narėse ir artimiausiose šalyse partnerėse;

| L. | kadangi dėl švietimui, įskaitant aukštąjį mokslą, skiriamų viešųjų lėšų mažinimo ir su tuo susijusio alternatyvių pajamų šaltinių poreikio kyla pavojus akademinei laisvei, ypač tuomet, kai toks išorės finansavimas gaunamas iš užsienio šalių autokratinių režimų arba tarptautinių korporacijų; |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl švietimui, įskaitant aukštąjį mokslą, skiriamų viešųjų lėšų mažinimo ir su tuo susijusio alternatyvių pajamų šaltinių poreikio kyla pavojus akademinei laisvei, ypač tuomet, kai toks išorės finansavimas gaunamas iš užsienio šalių autokratinių režimų arba tarptautinių korporacijų;

| M. | kadangi užsienio švietimo įstaigos ES patiria nacionalinių vyriausybių išpuolių ir akademinės laisvės pažeidimų; |
| --- | --- |

M.

kadangi užsienio švietimo įstaigos ES patiria nacionalinių vyriausybių išpuolių ir akademinės laisvės pažeidimų;

| N. | kadangi pastangos kontroliuoti arba nutildyti aukštojo mokslo įstaigas ar jų mokslininkus, studentus ir darbuotojus apima gerokai daugiau nei veiksmai, nukreipti prieš konkrečius asmenis ir institucijas ir turi poveikio visuomenei, nes dėl jų sumažėja erdvė įtraukiam demokratiniam dalyvavimui, visų piliečių įgalinimui ir žodžio laisvės galimybės, o ateinančios kartos netenka profesionalių akademikų ir mokslininkų; |
| --- | --- |

N.

kadangi pastangos kontroliuoti arba nutildyti aukštojo mokslo įstaigas ar jų mokslininkus, studentus ir darbuotojus apima gerokai daugiau nei veiksmai, nukreipti prieš konkrečius asmenis ir institucijas ir turi poveikio visuomenei, nes dėl jų sumažėja erdvė įtraukiam demokratiniam dalyvavimui, visų piliečių įgalinimui ir žodžio laisvės galimybės, o ateinančios kartos netenka profesionalių akademikų ir mokslininkų;

| O. | kadangi siekiant veiksmingai garantuoti teisę į mokslą ir akademinę laisvę būtina, kad valstybės užtikrintų tinkamą ir patikimą švietimo finansavimo lygį; kadangi finansų ir griežto taupymo politika labai pakenkė akademinei laisvei ir toliau tai daro visame pasaulyje, taip pat ir Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

O.

kadangi siekiant veiksmingai garantuoti teisę į mokslą ir akademinę laisvę būtina, kad valstybės užtikrintų tinkamą ir patikimą švietimo finansavimo lygį; kadangi finansų ir griežto taupymo politika labai pakenkė akademinei laisvei ir toliau tai daro visame pasaulyje, taip pat ir Europos Sąjungoje;

| P. | kadangi akademinės laisvės pažeidimai retai sprendžiami pasiremiant žmogaus teisių pagrindu, ir tai iš dalies rodo, kad žmogaus teisių gynėjams trūksta žinių, susijusių su akademine laisve, ir iš dalies taip yra dėl to, kad skundai dažnai grindžiami kitų teisių, pavyzdžiui, žodžio ar nuomonės laisvės, pažeidimais; kadangi dėl to šios srities standartai yra nepakankamai išplėtoti ir nepakankamai pranešama apie akademinės laisvės pažeidimus; |
| --- | --- |

P.

kadangi akademinės laisvės pažeidimai retai sprendžiami pasiremiant žmogaus teisių pagrindu, ir tai iš dalies rodo, kad žmogaus teisių gynėjams trūksta žinių, susijusių su akademine laisve, ir iš dalies taip yra dėl to, kad skundai dažnai grindžiami kitų teisių, pavyzdžiui, žodžio ar nuomonės laisvės, pažeidimais; kadangi dėl to šios srities standartai yra nepakankamai išplėtoti ir nepakankamai pranešama apie akademinės laisvės pažeidimus;

| Q. | kadangi apskritai reikia didinti informuotumą apie akademinės laisvės, kaip priemonės skatinti demokratiją, pagarbą įstatymo viršenybei ir atsiskaitomybę, svarbą ir užtikrinti daugiau jos propagavimo ir gynybos gerinimo galimybių; |
| --- | --- |

Q.

kadangi apskritai reikia didinti informuotumą apie akademinės laisvės, kaip priemonės skatinti demokratiją, pagarbą įstatymo viršenybei ir atsiskaitomybę, svarbą ir užtikrinti daugiau jos propagavimo ir gynybos gerinimo galimybių;

| R. | kadangi svarbu išpuolius prieš akademinę laisvę traktuoti kaip pasaulinio reiškinio dalį ir skatinti, kad būtų pripažįstama, jog mokslo darbuotojai ir studentai, prieš kuriuos imamasi veiksmų, nėra tik individualūs asmenys, kurių teisių pažeidžiamos, bet yra ir žmogaus teisių gynėjai, prieš kuriuos vykdomas išpuolis; kadangi reikia tvirto atsako tarptautiniu ir nacionaliniu lygmeniu iš paties aukštojo mokslo institucijų, o taip pat iš pilietinės visuomenės ir visuomenės bendrai; |
| --- | --- |

R.

kadangi svarbu išpuolius prieš akademinę laisvę traktuoti kaip pasaulinio reiškinio dalį ir skatinti, kad būtų pripažįstama, jog mokslo darbuotojai ir studentai, prieš kuriuos imamasi veiksmų, nėra tik individualūs asmenys, kurių teisių pažeidžiamos, bet yra ir žmogaus teisių gynėjai, prieš kuriuos vykdomas išpuolis; kadangi reikia tvirto atsako tarptautiniu ir nacionaliniu lygmeniu iš paties aukštojo mokslo institucijų, o taip pat iš pilietinės visuomenės ir visuomenės bendrai;

| S. | kadangi daugelis mokslo darbuotojų ir studentų, kuriems kyla pavojus, negali pasinaudoti ES akademiniam mobilumui ir žmogaus teisių gynėjams skirtų programų teikiamomis galimybėmis, nes neatitinka paraiškos kriterijų arba turi didelių sunkumų, susijusių su bendrųjų paraiškos procedūrų, reikalavimų ir tvarkaraščių laikymusi; |
| --- | --- |

S.

kadangi daugelis mokslo darbuotojų ir studentų, kuriems kyla pavojus, negali pasinaudoti ES akademiniam mobilumui ir žmogaus teisių gynėjams skirtų programų teikiamomis galimybėmis, nes neatitinka paraiškos kriterijų arba turi didelių sunkumų, susijusių su bendrųjų paraiškos procedūrų, reikalavimų ir tvarkaraščių laikymusi;

| T. | kadangi dėl nepakankamo ES programų finansavimo ribojama ES universitetų ir organizacijų, kurios jau padeda grėsmę patiriantiems studentams ir mokslininkams arba bėgantiems iš savo šalių dėl persekiojimo už savo akademinę veiklą grėsmės, veikla; kadangi šioms organizacijoms ir universitetams reikia daugiau pagalbos savo veiksmams ir iniciatyvoms vykdyti; |
| --- | --- |

T.

kadangi dėl nepakankamo ES programų finansavimo ribojama ES universitetų ir organizacijų, kurios jau padeda grėsmę patiriantiems studentams ir mokslininkams arba bėgantiems iš savo šalių dėl persekiojimo už savo akademinę veiklą grėsmės, veikla; kadangi šioms organizacijoms ir universitetams reikia daugiau pagalbos savo veiksmams ir iniciatyvoms vykdyti;

| U. | kadangi ES yra įsipareigojusi propaguoti ir ginti žmogaus teises, demokratines institucijas ir teisinės valstybės principą visame pasaulyje; kadangi ES veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje raginama sukurti veiksmingesnę ES žmogaus teisių ir demokratijos rėmimo politiką ir, be kita ko, didinti žmogaus teisių dialogų veiksmingumą, gerinti konkrečioms šalims skirtų žmogaus teisių srities strategijų matomumą ir poveikį, daugiau dėmesio skirti veiksmingam ES žmogaus teisių gairių įgyvendinimui ir gerinti viešąją diplomatiją ir komunikaciją žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

U.

kadangi ES yra įsipareigojusi propaguoti ir ginti žmogaus teises, demokratines institucijas ir teisinės valstybės principą visame pasaulyje; kadangi ES veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje raginama sukurti veiksmingesnę ES žmogaus teisių ir demokratijos rėmimo politiką ir, be kita ko, didinti žmogaus teisių dialogų veiksmingumą, gerinti konkrečioms šalims skirtų žmogaus teisių srities strategijų matomumą ir poveikį, daugiau dėmesio skirti veiksmingam ES žmogaus teisių gairių įgyvendinimui ir gerinti viešąją diplomatiją ir komunikaciją žmogaus teisių klausimais;

| 1. | rekomenduoja Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai:






  a) | aiškiai pripažinti akademinės laisvės svarbą viešai teikiant pranešimus, imantis politikos priemonių ir veiksmų, susijusių su ES išorės veiksmais, ir, be kita ko, pripažinti principus, kad idėjos nėra nusikaltimai ir kad kritiškos nuomonės pareiškimas nėra nelojalumas, o esminė demokratinės visuomenės ir jos raidos dalis, kad švietimo įstaigų savarankiškumą visuomet reikėtų saugoti ir kad akademinė laisvė yra ypač svarbi užtikrinant švietimo pažangą ir žmonių bei šiuolaikinės visuomenės vystymąsi; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

aiškiai pripažinti akademinės laisvės svarbą viešai teikiant pranešimus, imantis politikos priemonių ir veiksmų, susijusių su ES išorės veiksmais, ir, be kita ko, pripažinti principus, kad idėjos nėra nusikaltimai ir kad kritiškos nuomonės pareiškimas nėra nelojalumas, o esminė demokratinės visuomenės ir jos raidos dalis, kad švietimo įstaigų savarankiškumą visuomet reikėtų saugoti ir kad akademinė laisvė yra ypač svarbi užtikrinant švietimo pažangą ir žmonių bei šiuolaikinės visuomenės vystymąsi;

| b) | pripažinti, kad, reikalavimai pasinaudoti akademine laisve priskiriami esamos žmogaus teisių teisės sričiai, nes jie grindžiami teise į mokslą ir nuomonės ir saviraiškos teisėmis; priminti, kad akademinė laisvė apima mokslo darbuotojų laisvę platinti informaciją ir vykdyti mokslinius tyrimus, skleisti žinias ir tiesą be apribojimų, reikšti savo nuomonę ir požiūrį, net jei jie yra prieštaringi ar nepopuliarūs savo mokslinių tyrimų ir profesinės patirties srityse, ir kad ši veikla gali apimti viešųjų institucijų veikimo atitinkamoje politinėje sistemoje tyrimus ir kritiką; |
| --- | --- |

b)

pripažinti, kad, reikalavimai pasinaudoti akademine laisve priskiriami esamos žmogaus teisių teisės sričiai, nes jie grindžiami teise į mokslą ir nuomonės ir saviraiškos teisėmis; priminti, kad akademinė laisvė apima mokslo darbuotojų laisvę platinti informaciją ir vykdyti mokslinius tyrimus, skleisti žinias ir tiesą be apribojimų, reikšti savo nuomonę ir požiūrį, net jei jie yra prieštaringi ar nepopuliarūs savo mokslinių tyrimų ir profesinės patirties srityse, ir kad ši veikla gali apimti viešųjų institucijų veikimo atitinkamoje politinėje sistemoje tyrimus ir kritiką;

| c) | viešai pabrėžti išpuolių prieš akademinę laisvę problemas, įskaitant jų neigiamas pasekmes; išreikšti susirūpinimą dėl akademinės bendruomenės pažeidžiamumo, susijusio su netinkamu nacionalinių valdžios institucijų, privačių subjektų ar įmonių kišimusi; priminti valstybių atsakomybę užtikrinti akademinę laisvę, veikti pagal ją, taip pat aktyviai saugoti aukštojo mokslo institucijas, akademikus ir studentus nuo išpuolių, neatsižvelgiant į jų kilmę ir pobūdį; |
| --- | --- |

c)

viešai pabrėžti išpuolių prieš akademinę laisvę problemas, įskaitant jų neigiamas pasekmes; išreikšti susirūpinimą dėl akademinės bendruomenės pažeidžiamumo, susijusio su netinkamu nacionalinių valdžios institucijų, privačių subjektų ar įmonių kišimusi; priminti valstybių atsakomybę užtikrinti akademinę laisvę, veikti pagal ją, taip pat aktyviai saugoti aukštojo mokslo institucijas, akademikus ir studentus nuo išpuolių, neatsižvelgiant į jų kilmę ir pobūdį;

| d) | užtikrinti, kad ES institucijos ir valstybių narių atstovai, besilankantys trečiosiose šalyse, būtų informuoti apie akademinės laisvės padėtį; |
| --- | --- |

d)

užtikrinti, kad ES institucijos ir valstybių narių atstovai, besilankantys trečiosiose šalyse, būtų informuoti apie akademinės laisvės padėtį;

| e) | rodyti paramą institucijoms, darbuotojams ir studentams, kuriems gresia prievarta arba smurtiniai išpuoliai, ir viešai pasmerkti tokius išpuolius visais lygmenimis keliant šį klausimą, be kita ko, pasinaudojant pareiškimais, vizitais, kvietimais dalyvauti viešuose renginiuose, teismo procesų ir įkalinimo įstaigų stebėsena ir konkrečiomis nuorodomis į individualius aukštojo mokslo bendruomenių narių, kuriems kyla pavojus, atvejus; |
| --- | --- |

e)

rodyti paramą institucijoms, darbuotojams ir studentams, kuriems gresia prievarta arba smurtiniai išpuoliai, ir viešai pasmerkti tokius išpuolius visais lygmenimis keliant šį klausimą, be kita ko, pasinaudojant pareiškimais, vizitais, kvietimais dalyvauti viešuose renginiuose, teismo procesų ir įkalinimo įstaigų stebėsena ir konkrečiomis nuorodomis į individualius aukštojo mokslo bendruomenių narių, kuriems kyla pavojus, atvejus;

| f) | remti lygiateisę prieigą prie akademinės bendruomenės, nepaisant etninės kilmės, kastos, negalios, tautybės, religinių įsitikinimų, lytinės tapatybės, seksualinės orientacijos ar kitokio statuso; palaikant santykius su trečiosiomis šalimis ypatingą dėmesį skirti kovai su diskriminacija dėl lyties ir visų formų smurtu, taip pat padėti užtikrinti lyčių lygybę ir visiems užtikrinti teisę į mokslą; |
| --- | --- |

f)

remti lygiateisę prieigą prie akademinės bendruomenės, nepaisant etninės kilmės, kastos, negalios, tautybės, religinių įsitikinimų, lytinės tapatybės, seksualinės orientacijos ar kitokio statuso; palaikant santykius su trečiosiomis šalimis ypatingą dėmesį skirti kovai su diskriminacija dėl lyties ir visų formų smurtu, taip pat padėti užtikrinti lyčių lygybę ir visiems užtikrinti teisę į mokslą;

| g) | pabrėžia, kad išpuoliai prieš akademinę laisvę taip pat gali būti vykdomi kibernetinių išpuolių forma, nes akademikai šiandien vis dažniau naudojasi internetu ir socialine žiniasklaida savo idėjoms ir nuomonėms pateikti; |
| --- | --- |

g)

pabrėžia, kad išpuoliai prieš akademinę laisvę taip pat gali būti vykdomi kibernetinių išpuolių forma, nes akademikai šiandien vis dažniau naudojasi internetu ir socialine žiniasklaida savo idėjoms ir nuomonėms pateikti;

| h) | didinti akademinę laisvę įvairiais politinio dialogo lygmenimis, įskaitant dialogus ir konsultacijas žmogaus teisių klausimais su šalimis partnerėmis; kartu su šalimis partnerėmis stiprinti diplomatines pastangas ir plėtoti dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą, kad būtų galima reaguoti į susirūpinimą keliančius incidentus, t. y. grėsmę akademinei laisvei ar išpuolius prieš akademinę laisvę, visų pirma, smurtinius išpuolius prieš institucijas ir aukštojo mokslo bendruomenės narius, įskaitant diskriminacinę politiką ar praktiką, netinkamus mokslinių tyrimų ar saviraiškos apribojimus, neteisėtą baudžiamąjį persekiojimą ar sulaikymą ir apribojimus teisei prisijungti prie profesinių sąjungų ar jas steigti; skatinti šalis partneres nustatyti akademinės laisvės ir institucijų savarankiškumo pagrindus ir stebėti šių pagrindinių teisių įgyvendinimą; užtikrinti, kad visuose tarptautiniuose bendradarbiavimo susitarimuose su šalimis partnerėmis būtų laikomasi šių principų; |
| --- | --- |

h)

didinti akademinę laisvę įvairiais politinio dialogo lygmenimis, įskaitant dialogus ir konsultacijas žmogaus teisių klausimais su šalimis partnerėmis; kartu su šalimis partnerėmis stiprinti diplomatines pastangas ir plėtoti dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą, kad būtų galima reaguoti į susirūpinimą keliančius incidentus, t. y. grėsmę akademinei laisvei ar išpuolius prieš akademinę laisvę, visų pirma, smurtinius išpuolius prieš institucijas ir aukštojo mokslo bendruomenės narius, įskaitant diskriminacinę politiką ar praktiką, netinkamus mokslinių tyrimų ar saviraiškos apribojimus, neteisėtą baudžiamąjį persekiojimą ar sulaikymą ir apribojimus teisei prisijungti prie profesinių sąjungų ar jas steigti; skatinti šalis partneres nustatyti akademinės laisvės ir institucijų savarankiškumo pagrindus ir stebėti šių pagrindinių teisių įgyvendinimą; užtikrinti, kad visuose tarptautiniuose bendradarbiavimo susitarimuose su šalimis partnerėmis būtų laikomasi šių principų;

| i) | į Kopenhagos kriterijus, susijusius su stojimo į ES procesu, įtraukti akademinės laisvės bei institucinio savarankiškumo apsaugą, kad būtų užkirstas kelias išpuoliams prieš akademinę laisvę valstybėse narėse, kaip rodo Centrinės Europos universiteto pavyzdys Vengrijoje; |
| --- | --- |

i)

į Kopenhagos kriterijus, susijusius su stojimo į ES procesu, įtraukti akademinės laisvės bei institucinio savarankiškumo apsaugą, kad būtų užkirstas kelias išpuoliams prieš akademinę laisvę valstybėse narėse, kaip rodo Centrinės Europos universiteto pavyzdys Vengrijoje;

| j) | skatinti visas valstybes padaryti tai, ką jau padarė dauguma ES valstybių narių, ir patvirtinti ir įgyvendinti Saugių mokyklų deklaraciją ir prie jos pridėtas gaires dėl mokyklų ir universitetų apsaugos nuo karinio naudojimo ginkluoto konflikto metu, kurios yra gairės dėl atsakomybės apsaugoti pagrindines vertybes, visų pirma akademinę laisvę ir institucinį savarankiškumą, vykdant smurtinius ir priverstinius išpuolius prieš aukštąjį mokslą; |
| --- | --- |

j)

skatinti visas valstybes padaryti tai, ką jau padarė dauguma ES valstybių narių, ir patvirtinti ir įgyvendinti Saugių mokyklų deklaraciją ir prie jos pridėtas gaires dėl mokyklų ir universitetų apsaugos nuo karinio naudojimo ginkluoto konflikto metu, kurios yra gairės dėl atsakomybės apsaugoti pagrindines vertybes, visų pirma akademinę laisvę ir institucinį savarankiškumą, vykdant smurtinius ir priverstinius išpuolius prieš aukštąjį mokslą;

| k) | bendradarbiauti su JT, Europos Taryba, tarptautinėmis agentūromis, pilietine visuomene ir aukštojo mokslo bendruomenėmis, siekiant sukurti išpuolių prieš aukštojo mokslo įstaigas ir atskirus mokslininkus stebėsenos ir ataskaitų teikimo mechanizmą, ir stiprinti bei skatinti stebėseną, kad būtų galima gerinti informuotumą, patraukti atsakomybėn kaltininkus ir stiprinti pastangas, dedamas siekiant užkirsti kelią išpuoliams prieš akademinę laisvę ir į juos reaguoti; |
| --- | --- |

k)

bendradarbiauti su JT, Europos Taryba, tarptautinėmis agentūromis, pilietine visuomene ir aukštojo mokslo bendruomenėmis, siekiant sukurti išpuolių prieš aukštojo mokslo įstaigas ir atskirus mokslininkus stebėsenos ir ataskaitų teikimo mechanizmą, ir stiprinti bei skatinti stebėseną, kad būtų galima gerinti informuotumą, patraukti atsakomybėn kaltininkus ir stiprinti pastangas, dedamas siekiant užkirsti kelią išpuoliams prieš akademinę laisvę ir į juos reaguoti;

| l) | užmegzti ir skatinti nuolatinį dialogą su universitetų bendruomenėmis ir organizacijomis, kurių misija – apsaugoti aukštojo mokslo bendruomenes ir skatinti akademinę laisvę, kad būtų parengtos geriausios akademinės laisvės politikos programos, iniciatyvos ir skatinimo strategijos; |
| --- | --- |

l)

užmegzti ir skatinti nuolatinį dialogą su universitetų bendruomenėmis ir organizacijomis, kurių misija – apsaugoti aukštojo mokslo bendruomenes ir skatinti akademinę laisvę, kad būtų parengtos geriausios akademinės laisvės politikos programos, iniciatyvos ir skatinimo strategijos;

| m) | prisidėti prie pajėgumų plėtojimo, kad būtų galima greitai, išsamiai ir skaidriai ištirti akademinės laisvės pažeidimus, ypač tais atvejais, kai įvykdomi smurtiniai išpuoliai; stiprinti pastangas išvengiant ir reaguojant į akademinės laisvės pažeidimus, taip pat imtis visų pagrįstų priemonių siekiant patraukti atsakomybėn kaltininkus; |
| --- | --- |

m)

prisidėti prie pajėgumų plėtojimo, kad būtų galima greitai, išsamiai ir skaidriai ištirti akademinės laisvės pažeidimus, ypač tais atvejais, kai įvykdomi smurtiniai išpuoliai; stiprinti pastangas išvengiant ir reaguojant į akademinės laisvės pažeidimus, taip pat imtis visų pagrįstų priemonių siekiant patraukti atsakomybėn kaltininkus;

| n) | skatinti mokslinių tyrimų ir viešinimo veiklą, kuria siekiama reformuoti teisės aktus ir taisykles, kuriais nepagrįstai apribojama akademinė laisvė arba aukštojo mokslo institucijų akademinė autonomija, ir skatinti institucijų savarankiškumą, nes tai vienas iš geriausių būdų apsaugoti aukštojo mokslo sistemas nuo valstybės, verslo subjektų ar kitų nevalstybinių veikėjų kišimosi ar išpuolių ir apsaugoti aukštąjį mokslą nuo politinių ir ideologinių manipuliacijų; |
| --- | --- |

n)

skatinti mokslinių tyrimų ir viešinimo veiklą, kuria siekiama reformuoti teisės aktus ir taisykles, kuriais nepagrįstai apribojama akademinė laisvė arba aukštojo mokslo institucijų akademinė autonomija, ir skatinti institucijų savarankiškumą, nes tai vienas iš geriausių būdų apsaugoti aukštojo mokslo sistemas nuo valstybės, verslo subjektų ar kitų nevalstybinių veikėjų kišimosi ar išpuolių ir apsaugoti aukštąjį mokslą nuo politinių ir ideologinių manipuliacijų;

| o) | kartu su šalimis partnerėmis stiprinti diplomatines pastangas ir plėtoti dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą, kad būtų galima reaguoti į susirūpinimą keliančius incidentus, t. y. grėsmę akademinei laisvei ar išpuolius prieš akademinę laisvę, visų pirma, smurtinius išpuolius prieš institucijas ir aukštojo mokslo bendruomenės narius, įskaitant diskriminacinę politiką ar praktiką, netinkamus mokslinių tyrimų ar saviraiškos apribojimus, neteisėtą baudžiamąjį persekiojimą ar sulaikymą; |
| --- | --- |

o)

kartu su šalimis partnerėmis stiprinti diplomatines pastangas ir plėtoti dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą, kad būtų galima reaguoti į susirūpinimą keliančius incidentus, t. y. grėsmę akademinei laisvei ar išpuolius prieš akademinę laisvę, visų pirma, smurtinius išpuolius prieš institucijas ir aukštojo mokslo bendruomenės narius, įskaitant diskriminacinę politiką ar praktiką, netinkamus mokslinių tyrimų ar saviraiškos apribojimus, neteisėtą baudžiamąjį persekiojimą ar sulaikymą;

| p) | iš naujo peržiūrėti esamus paramos ir apsaugos žmogaus teisių gynėjams mechanizmus, siekiant plėtoti gebėjimus nustatyti išpuolių prieš akademinę laisvę atvejus ir suteikti pagalbą, įskaitant neatidėliotiną pagalbą ir paramą tokiais atvejais, be kita ko, pasiūlant fizinę apsaugą, teisinę ir su vizomis susijusią pagalbą, medicininę pagalbą, vykdant teismo procesų ir įkalinimo įstaigų stebėseną, palaikymo ir lobistinę veiklą ir teikiant ilgalaikę paramą tremtyje; visų pirma ragina Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę tarp savo prioritetų įtraukti galimybę skatinti akademinę laisvę ir paramą akademinės bendruomenės nariams, kuriems kyla pavojus; |
| --- | --- |

p)

iš naujo peržiūrėti esamus paramos ir apsaugos žmogaus teisių gynėjams mechanizmus, siekiant plėtoti gebėjimus nustatyti išpuolių prieš akademinę laisvę atvejus ir suteikti pagalbą, įskaitant neatidėliotiną pagalbą ir paramą tokiais atvejais, be kita ko, pasiūlant fizinę apsaugą, teisinę ir su vizomis susijusią pagalbą, medicininę pagalbą, vykdant teismo procesų ir įkalinimo įstaigų stebėseną, palaikymo ir lobistinę veiklą ir teikiant ilgalaikę paramą tremtyje; visų pirma ragina Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę tarp savo prioritetų įtraukti galimybę skatinti akademinę laisvę ir paramą akademinės bendruomenės nariams, kuriems kyla pavojus;

| q) | peržiūrėti esamas akademiniam mobilumui skirtas programas ir išteklius bei kitas švietimo ir mokslinių tyrimų bendradarbiavimo formas, įskaitant jų kriterijus, paraiškų teikimo procedūras, reikalavimus, laikotarpius ir tvarkaraščius, kad būtų pašalintos kliūtys, dėl kurių reikalavimus atitinkantiems mokslo darbuotojams ar studentams, kuriems kyla pavojus, užkertamas kelias pasinaudoti programų teikiamomis galimybėmis, stažuotėmis ar kitais ištekliais; skatinti esamus ES finansuojamus projektus, pvz., „Akademinis prieglobstis“, kuriuo siekiama geriau informuoti apie akademinės laisvės svarbą aukštojo mokslo sektoriuje ir pasekmes visuomenei, kai ši laisvė slopinama; |
| --- | --- |

q)

peržiūrėti esamas akademiniam mobilumui skirtas programas ir išteklius bei kitas švietimo ir mokslinių tyrimų bendradarbiavimo formas, įskaitant jų kriterijus, paraiškų teikimo procedūras, reikalavimus, laikotarpius ir tvarkaraščius, kad būtų pašalintos kliūtys, dėl kurių reikalavimus atitinkantiems mokslo darbuotojams ar studentams, kuriems kyla pavojus, užkertamas kelias pasinaudoti programų teikiamomis galimybėmis, stažuotėmis ar kitais ištekliais; skatinti esamus ES finansuojamus projektus, pvz., „Akademinis prieglobstis“, kuriuo siekiama geriau informuoti apie akademinės laisvės svarbą aukštojo mokslo sektoriuje ir pasekmes visuomenei, kai ši laisvė slopinama;

| r) | užtikrinti, kad ES makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims programos ir Europos finansų įstaigų politika nepakenktų akademinės laisvės užtikrinimui remiant politikos priemones, kuriomis mažinamas nacionalinių pajamų skyrimas švietimo sektoriui; |
| --- | --- |

r)

užtikrinti, kad ES makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims programos ir Europos finansų įstaigų politika nepakenktų akademinės laisvės užtikrinimui remiant politikos priemones, kuriomis mažinamas nacionalinių pajamų skyrimas švietimo sektoriui;

| s) | galbūt užtikrinant sinergiją, plėtojamą ir finansuojamą panaudojant ne švietimui ir moksliniams tyrimams numatytą Sąjungos biudžetą, kurti naujas iniciatyvas pagal esamas ir būsimas programas, tokias kaip Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP III), programa „Horizontas 2020“, „Erasmus +“ ir „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ ir pasinaudoti naujomis ES finansuojamomis programomis, kad būtų galima paremti mokslo darbuotojų ir studentų, kuriems kyla pavojus ir kuriems suteiktas tarptautinės apsaugos statusas, stažuotes Europos aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų institucijose; |
| --- | --- |

s)

galbūt užtikrinant sinergiją, plėtojamą ir finansuojamą panaudojant ne švietimui ir moksliniams tyrimams numatytą Sąjungos biudžetą, kurti naujas iniciatyvas pagal esamas ir būsimas programas, tokias kaip Pasirengimo narystei paramos priemonė (PNPP III), programa „Horizontas 2020“, „Erasmus +“ ir „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ ir pasinaudoti naujomis ES finansuojamomis programomis, kad būtų galima paremti mokslo darbuotojų ir studentų, kuriems kyla pavojus ir kuriems suteiktas tarptautinės apsaugos statusas, stažuotes Europos aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų institucijose;

| t) | remti nuolatines normatyvines regioninio ir tarptautinio lygmens pastangas, be kita ko, patvirtinant tarptautinę deklaraciją dėl akademinės laisvės ir aukštojo mokslo institucijų autonomiškumo; ragina ES ir jos valstybes nares Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryboje imtis iniciatyvos dėl akademinės laisvės; |
| --- | --- |

t)

remti nuolatines normatyvines regioninio ir tarptautinio lygmens pastangas, be kita ko, patvirtinant tarptautinę deklaraciją dėl akademinės laisvės ir aukštojo mokslo institucijų autonomiškumo; ragina ES ir jos valstybes nares Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryboje imtis iniciatyvos dėl akademinės laisvės;

| u) | užtikrinti tolesnę aukšto lygio paramą Europos tarpuniversitetiniam centrui bei Pasauliniam žmogaus teisių ir demokratijos tinklui, kaip ES paramos lavinimui žmogaus teisių srityje visame pasaulyje pavyzdžiui; |
| --- | --- |

u)

užtikrinti tolesnę aukšto lygio paramą Europos tarpuniversitetiniam centrui bei Pasauliniam žmogaus teisių ir demokratijos tinklui, kaip ES paramos lavinimui žmogaus teisių srityje visame pasaulyje pavyzdžiui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai. |
| --- | --- |

2.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2018 m. lapkričio 14 d., trečiadienis

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/179 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/179

---

P8_TA(2018)0449

Preliminarus pranešimas „2021-2027 m. daugiametė finansinė programa. Parlamento pozicija siekiant susitarimo“

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos. Parlamento pozicija siekiant susitarimo (COM(2018)0322 – C8-0000/2018 – 2018/0166R(APP))

(2020/C 363/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 311, 312 ir 323 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 311, 312 ir 323 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikatą „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“ (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikatą „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“ (COM(2018)0321),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (COM(2018)0322), ir 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymus dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (COM(2018)0325, COM(2018)0326, COM(2018)0327 ir COM(2018)0328), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (COM(2018)0322), ir 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymus dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (COM(2018)0325, COM(2018)0326, COM(2018)0327 ir COM(2018)0328),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (COM(2018)0323), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (COM(2018)0323),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (COM(2018)0324), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (COM(2018)0324),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 14 d. rezoliucijas „Kita DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas“ ir dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos reformos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 14 d. rezoliucijas „Kita DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas“ ir dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos reformos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių (2),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. spalio 4 d. Europos Parlamentas (3) ir 2016 m. spalio 5 d. Taryba (4) ratifikavo Paryžiaus susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. spalio 4 d. Europos Parlamentas (3) ir 2016 m. spalio 5 d. Taryba (4) ratifikavo Paryžiaus susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 1 d. įsigaliojusią 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 70/1 „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 1 d. įsigaliojusią 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 70/1 „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“,

| — | atsižvelgdamas į ES bendrą įsipareigojimą darbotvarkės po 2015 m. laikotarpiu 0,7 % bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) skirti oficialiai paramai vystymuisi (OPV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES bendrą įsipareigojimą darbotvarkės po 2015 m. laikotarpiu 0,7 % bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) skirti oficialiai paramai vystymuisi (OPV),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto preliminarų pranešimą, Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto nuomones, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto poziciją pakeitimų forma, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto nuomones ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto poziciją pakeitimų forma (A8-0358/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto preliminarų pranešimą, Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto nuomones, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto poziciją pakeitimų forma, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto nuomones ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto poziciją pakeitimų forma (A8-0358/2018),

| A. | kadangi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 311 straipsnį Sąjunga turi pati pasirūpinti savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 311 straipsnį Sąjunga turi pati pasirūpinti savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis,

| B. | kadangi dabartinėje 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje (DFP) numatyti mažesni (ir taip yra pirmą kartą) ir įsipareigojimų, ir mokėjimų asignavimai nei ankstesnėje DFP; kadangi dėl vėlyvo DFP ir sektorinių teisėkūros procedūra priimamų teisės aktų priėmimo labai nukentėjo naujų programų įgyvendinimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi dabartinėje 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje (DFP) numatyti mažesni (ir taip yra pirmą kartą) ir įsipareigojimų, ir mokėjimų asignavimai nei ankstesnėje DFP; kadangi dėl vėlyvo DFP ir sektorinių teisėkūros procedūra priimamų teisės aktų priėmimo labai nukentėjo naujų programų įgyvendinimas;

| C. | kadangi greitai paaiškėjo, jog DFP yra nepakankama tam, kad būtų galima reaguoti į keletą krizių, naujus tarptautinius įsipareigojimus ir naujus politinius iššūkius, kurie nebuvo integruoti ir (arba) numatyti jos priėmimo metu; kadangi, siekiant užtikrinti reikiamą finansavimą, DFP buvo išnaudota maksimaliai ir, be kita ko, beprecedenčiu būdu pasinaudota lankstumo nuostatomis ir specialiomis priemonėmis po to, kai buvo išnaudotos turimos maržos; kadangi prioritetinių ES programų mokslinių tyrimų ir infrastruktūros srityje lėšos buvo net sumažintos praėjus vos dvejiems metams nuo šių programų priėmimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi greitai paaiškėjo, jog DFP yra nepakankama tam, kad būtų galima reaguoti į keletą krizių, naujus tarptautinius įsipareigojimus ir naujus politinius iššūkius, kurie nebuvo integruoti ir (arba) numatyti jos priėmimo metu; kadangi, siekiant užtikrinti reikiamą finansavimą, DFP buvo išnaudota maksimaliai ir, be kita ko, beprecedenčiu būdu pasinaudota lankstumo nuostatomis ir specialiomis priemonėmis po to, kai buvo išnaudotos turimos maržos; kadangi prioritetinių ES programų mokslinių tyrimų ir infrastruktūros srityje lėšos buvo net sumažintos praėjus vos dvejiems metams nuo šių programų priėmimo;

| D. | kadangi paaiškėjo, kad 2016 m. pabaigoje pradėtas DFP laikotarpio vidurio tikslinimas buvo būtinas siekiant išplėsti esamų lankstumo nuostatų galimybes, tačiau DFP viršutinės ribos nebuvo patikslintos; kadangi šį tikslinimą teigiamai įvertino ir Parlamentas, ir Taryba; |
| --- | --- |

D.

kadangi paaiškėjo, kad 2016 m. pabaigoje pradėtas DFP laikotarpio vidurio tikslinimas buvo būtinas siekiant išplėsti esamų lankstumo nuostatų galimybes, tačiau DFP viršutinės ribos nebuvo patikslintos; kadangi šį tikslinimą teigiamai įvertino ir Parlamentas, ir Taryba;

| E. | kadangi naujos DFP nustatymas bus labai svarbus momentas 27 valstybių narių Sąjungai, nes bus sudarytos galimybės patvirtinti bendrą ilgalaikę viziją ir priimti sprendimus dėl būsimų politinių prioritetų bei užtikrinti Sąjungos pajėgumą juos įgyvendinti; kadangi 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa turėtų suteikti Sąjungai reikiamų išteklių, kad būtų skatinamas ekonomikos augimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos, jaunimas įgytų daugiau galių, būtų veiksmingai sprendžiamos migracijos problemos, vyktų kova su nedarbu, nuolatiniu skurdu ir socialine atskirtimi, toliau stiprėtų ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda, būtų sprendžiamos tvarumo, biologinės įvairovės nykimo ir klimato kaitos problemos, stiprėtų ES saugumas ir gynyba, būtų apsaugoma išorės siena ir remiamos kaimyninės valstybės; |
| --- | --- |

E.

kadangi naujos DFP nustatymas bus labai svarbus momentas 27 valstybių narių Sąjungai, nes bus sudarytos galimybės patvirtinti bendrą ilgalaikę viziją ir priimti sprendimus dėl būsimų politinių prioritetų bei užtikrinti Sąjungos pajėgumą juos įgyvendinti; kadangi 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa turėtų suteikti Sąjungai reikiamų išteklių, kad būtų skatinamas ekonomikos augimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos, jaunimas įgytų daugiau galių, būtų veiksmingai sprendžiamos migracijos problemos, vyktų kova su nedarbu, nuolatiniu skurdu ir socialine atskirtimi, toliau stiprėtų ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda, būtų sprendžiamos tvarumo, biologinės įvairovės nykimo ir klimato kaitos problemos, stiprėtų ES saugumas ir gynyba, būtų apsaugoma išorės siena ir remiamos kaimyninės valstybės;

| F. | kadangi, turint omenyje pasaulinius iššūkius, kurių valstybės narės negali išspręsti pavieniui, turėtų būti įmanoma pripažinti Europos bendrąjį gėrį ir įvertinti sritis, kuriose Europos išlaidos būtų veiksmingesnės už nacionalines išlaidas, tam, kad atitinkami finansiniai ištekliai būtų perkelti į Sąjungos lygmenį ir taip sustiprėtų Sąjungos strateginė reikšmė, nebūtinai padidinant bendras viešąsias išlaidas; |
| --- | --- |

F.

kadangi, turint omenyje pasaulinius iššūkius, kurių valstybės narės negali išspręsti pavieniui, turėtų būti įmanoma pripažinti Europos bendrąjį gėrį ir įvertinti sritis, kuriose Europos išlaidos būtų veiksmingesnės už nacionalines išlaidas, tam, kad atitinkami finansiniai ištekliai būtų perkelti į Sąjungos lygmenį ir taip sustiprėtų Sąjungos strateginė reikšmė, nebūtinai padidinant bendras viešąsias išlaidas;

| G. | kadangi 2018 m. gegužės 2 d. Komisija pateikė pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl 2021–2027 m. DFP ir ES nuosavų išteklių rinkinį, o vėliau pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl naujų ES programų ir priemonių sukūrimo; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2018 m. gegužės 2 d. Komisija pateikė pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl 2021–2027 m. DFP ir ES nuosavų išteklių rinkinį, o vėliau pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl naujų ES programų ir priemonių sukūrimo;

| 1. | pabrėžia, kad 2021–2027 m. DFP turi padėti pamatą Sąjungos atsakomybei ir pajėgumui reaguoti į naujus poreikius, papildomus iššūkius ir naujus tarptautinius įsipareigojimus ir pasiekti politinius prioritetus bei tikslus; atkreipia dėmesį į rimtas problemas, susijusias su nepakankamu 2014–2020 m. DFP finansavimu, ir pakartoja, kad būtina išvengti ankstesnių klaidų pasikartojimo nuo pat pradžių piliečių labui užtikrinant tvirtą ir patikimą ES biudžetą, skirtą ateinančiam septynerių metų laikotarpiui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad būsimas derybas galima pradėti remiantis Komisijos pasiūlymais dėl 2021–2027 m. DFP ir Sąjungos nuosavų išteklių sistemos; išreiškia savo poziciją dėl tų pasiūlymų ir laukia, kol bus patvirtinti Tarybos derybų įgaliojimai, nes tai dar nepadaryta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad Komisijos pasiūlyme numatomas bendras DFP lygis yra 1,08 % 27 ES valstybių narių BNPj (įtraukus Europos plėtros fondą – 1,11 %) ir, vertinant pagal BNPj procentinę dalį, realiai yra mažesnis, palyginti su dabartine DFP; mano, kad siūlomas DFP lygis Sąjungai nesudarys sąlygų vykdyti savo politinius įsipareigojimus ir reaguoti į svarbius ateities iššūkius; todėl ketina derėtis dėl būtinybės jį padidinti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | taip pat prieštarauja bet kokiam ilgalaikėms Sutartyse nurodytoms ES politikos priemonėms, tokioms kaip sanglaudos politika ir bendra žemės ūkio ir žuvininkystės politika, skiriamų lėšų dydžio mažinimui; ypač prieštarauja bet kokiam radikaliam finansavimo mažinimui, nes tai neigiamai paveiktų tų sričių politikos pobūdį ir tikslus, pvz., siūlymams sumažinti lėšas, skiriamas Sanglaudos fondui ar Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai; šiomis aplinkybėmis prieštarauja pasiūlymui sumažinti – nepaisant to, kad buvo išplėsta jo taikymo sritis ir į jį integruotos keturios egzistuojančios programos, be kita ko, Jaunimo užimtumo iniciatyva – „Europos socialinio fondo +“ („ESF+“) lėšas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | taip pat pabrėžia horizontaliųjų principų, kuriais turėtų būti grindžiama DFP ir visų susijusių sričių ES politika, svarbą; todėl dar kartą patvirtina savo poziciją, kad ES turi įvykdyti savo įsipareigojimą rodyti pavyzdį įgyvendinant JT darnaus vystymosi tikslus, ir apgailestauja dėl to, kad pasiūlymuose dėl DFP trūksta aiškaus ir matomo įsipareigojimo šioje srityje; todėl prašo darnaus vystymosi tikslus integruoti į visas būsimos DFP Sąjungos politikos kryptis ir iniciatyvas; taip pat pabrėžia, jog visos pagal kitą DFP įgyvendinamos programos turėtų atitikti Pagrindinių teisių chartiją; pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį, panaikinti diskriminaciją, be kita ko, tą, kuri nukreipta prieš LGBTI asmenis, ir sukurti mažumų, įskaitant romus, portfelį – visa tai labai svarbu siekiant įvykdyti ES įsipareigojimus dėl įtraukios Europos; pabrėžia, kad siekdama įvykdyti su Paryžiaus susitarimu susijusius įsipareigojimus klimato politikos tikslams įgyvendinti ES turėtų skirti bent 25 % 2021–2027 m. DFP laikotarpio išlaidų ir kuo greičiau, bet ne vėliau kaip iki 2027 m., pasiekti 30 % rodiklį; |
| --- | --- |

5.

| 6. | šiomis aplinkybėmis apgailestauja, kad, nepaisant bendros deklaracijos dėl lyčių aspekto integravimo, pridėtos prie 2014–2020 m. DFP reglamento, šioje srityje nebuvo padaryta didelė pažanga ir kad per DFP laikotarpio vidurio peržiūrą Komisija visai nekreipė dėmesio į jos įgyvendinimą; labai apgailestauja, kad DFP pasiūlyme lyčių aspekto integravimas tėra antraeilis aspektas, ir apgailestauja, kad pasiūlymuose dėl konkrečių ES politikos sričių trūksta aiškių lyčių lygybės tikslų, reikalavimų ir rodiklių; ragina, kad metinėse biudžeto procedūrose būtų visapusiškai įvertinama ir integruojama ES lyčių lygybės politika, t. y., kad biudžetas būtų sudaromas atsižvelgiant į lyčių aspektą; tikisi, kad Parlamentas, Taryba ir Komisija vėl įsipareigos integruoti lyčių aspektą į būsimą DFP ir jos veiksmingą stebėseną, be kita ko, per DFP laikotarpio vidurio peržiūrą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad būsimoje DFP reikia vadovautis atskaitomybės, supaprastinimo, matomumo ir veiklos rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo principais; primena, kad šiomis aplinkybėmis planuojant būsimas išlaidas reikia daugiau dėmesio skirti veiklos pasiekimams ir rezultatams, išsikeliant didelio užmojo aktualius veiklos rezultatų tikslus ir remiantis bendra Europos pridėtinės vertės apibrėžtimi; prašo Komisijos supaprastinti, atsižvelgiant į minėtuosius universalius principus, ataskaitų apie veiklos rezultatus teikimo tvarką, papildyti ją kokybiniu požiūriu, apimančiu aplinkos ir socialinius rodiklius, ir informaciją apie tebespręstinus pagrindinius ES uždavinius pateikti aiškiai; |
| --- | --- |

7.

| ii. | 8. supranta rimtas problemas, su kuriomis susiduria Sąjunga, ir prisiima visą atsakomybę laiku užtikrinti biudžetą, atitinkantį ES piliečių poreikius, lūkesčius ir interesus; yra pasirengęs nedelsiant pradėti derybas su Taryba, kad būtų galima pagerinti Komisijos pasiūlymus ir parengti realistišką DFP; |
| --- | --- |

ii.

| 9. | primena, kad Parlamento pozicija jau aiškiai išdėstyta 2018 m. kovo 14 d. ir 2018 m. gegužės 30 d. rezoliucijose, kurios yra jo politinė pozicija dėl 2021–2027 m. DFP ir nuosavų išteklių; primena, kad šios rezoliucijos buvo priimtos labai didele balsų dauguma, o tai rodo Parlamento vienybę ir pasirengimą būsimoms deryboms; |
| --- | --- |

9.

| 10. | todėl tikisi, kad DFP bus įtraukta į Tarybos politinę darbotvarkę kaip prioritetas, ir apgailestauja, kad iki šiol nepadaryta reikšminga pažanga; mano, kad viena po kitos Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių atstovų ir Europos Parlamento derybų grupės reguliarūs susitikimai turėtų būti intensyvesni ir padėti pasirengti oficialioms deryboms; tikisi, kad iki 2019 m. Europos Parlamento rinkimų bus pasiektas tinkamas susitarimas, kad pradedant vykdyti naujas programas būtų išvengta didelių vėlavimų dėl vėlyvo finansinės programos patvirtinimo, kaip atsitiko anksčiau; pabrėžia, kad šis tvarkaraštis suteiks galimybę naujai išrinktam Europos Parlamentui pakoreguoti 2021–2027 m. DFP per privalomą vidurio laikotarpio peržiūrą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad per būsimas derybas išlaidų ir įplaukų klausimai turėtų būti svarstomi kaip vienas bendras paketas; taip pat pabrėžia, kad nebus pasiektas joks susitarimas dėl DFP, jei nebus padaryta atitinkama pažanga Sąjungos naujų nuosavų išteklių klausimu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad visi DFP ir nuosavų išteklių dokumentų rinkinio aspektai, įskaitant DFP sumas, turėtų išlikti derybų objektas tol, kol bus pasiektas galutinis susitarimas; ryšium su tuo primena kritišką Parlamento poziciją dėl procedūros, pagal kurią priimtas dabartinis DFP reglamentas, ir dėl šiame procese Europos Vadovų Tarybos dominuojančio vaidmens, prisiimto neatšaukiamai nusprendžiant dėl kai kurių elementų, įskaitant DFP viršutines ribas ir kelias su sektorių politika susijusias nuostatas, ir tuo pažeidžiant Sutarčių dvasią ir raidę; yra ypač susirūpinęs, kad pirmieji Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės parengtų derybų dėl DFP schemų elementai pagrįsti tais pačiais principais ir juose yra aspektų, dėl kurių turi kartu spręsti Taryba ir Parlamentas priimdami teisės aktus, kuriais steigiamos naujos ES programos; todėl ketina atitinkamai pakoreguoti savo strategiją; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad DFP reglamento priėmimui ir peržiūrai taikomas vienbalsiškumo reikalavimas labai apsunkina procesą; ragina Europos Vadovų Tarybą aktyvuoti SESV 312 straipsnio 2 dalyje įtvirtintą nuostatą dėl pereigos, kad Taryba galėtų DFP reglamentą priimti kvalifikuota balsų dauguma; |
| --- | --- |

13.

| iii. | 14. priima šią rezoliuciją, siekdamas išdėstyti savo derybinius įgaliojimus dėl kiekvieno Komisijos pasiūlymų aspekto, be kita ko, pateikdamas konkrečius siūlomų DFP reglamento ir Tarpinstitucinio susitarimo pakeitimus; taip pat pateikia lentelę, kurioje nurodytos kiekvienos ES politikai ir programai skirtos sumos, kurios atspindi Parlamento poziciją, jau patvirtintą ankstesnėmis rezoliucijomis dėl DFP; pabrėžia, kad šie skaičiai taip pat bus įtraukti į Parlamento įgaliojimus, susijusius su būsimomis teisėkūros derybomis dėl 2021–2027 m. laikotarpio ES programų priėmimo; |
| --- | --- |

iii.

A.   SU DFP SUSIJĘ PRAŠYMAI

| 15. | taigi prašo Tarybą tinkamai atsižvelgti į šią Parlamento poziciją siekiant teigiamų 2021–2027 m. DFP derybų rezultatų ir Parlamento pritarimo pagal SESV 312 straipsnį; |
| --- | --- |

15.

Sumos

| 16. | dar kartą patvirtina savo oficialią poziciją, kad 2021–2027 m. DFP lygis turėtų būti 1 324,1 mlrd. EUR 2018 m. kainomis, t. y. 1,3 % 27 ES valstybių narių BNPj, siekiant užtikrinti reikalingą pagrindinių ES politikos sričių finansavimo lygį, kad būtų galima įvykdyti su šiomis sritimis susijusius uždavinius ir tikslus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | šiame kontekste ragina ES programoms ir politikai užtikrinti tokio lygio finansavimą, koks nurodytas išsamioje lentelėje (šios rezoliucijos III ir IV priedai) laikantis Komisijos pasiūlytą DFP struktūrą atitinkančios tvarkos; ragina atitinkamai pakoreguoti atitinkamas įsipareigojimų ir mokėjimų viršutines ribas, kaip nustatyta šios rezoliucijos I ir II prieduose:






  i. | padidinti programos „Europos horizontas“ biudžetą iki 120 mlrd. EUR 2018 m. kainomis; |
| --- | --- | --- |

17.

i.

padidinti programos „Europos horizontas“ biudžetą iki 120 mlrd. EUR 2018 m. kainomis;

| ii. | padidinti „InvestEU“ fondo asignavimus, kad jie geriau atitiktų į naują programą integruotų finansinių priemonių 2014–2020 m. laikotarpio lygį; |
| --- | --- |

ii.

padidinti „InvestEU“ fondo asignavimus, kad jie geriau atitiktų į naują programą integruotų finansinių priemonių 2014–2020 m. laikotarpio lygį;

| iii. | padidinti transporto infrastruktūros finansavimo pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonės programą („EITP– Transportas“) lygį; |
| --- | --- |

iii.

padidinti transporto infrastruktūros finansavimo pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonės programą („EITP– Transportas“) lygį;

| iv. | padvigubinti, palyginti su COSME, specialų MVĮ finansavimą bendrosios rinkos programoje siekiant pagerinti MVĮ galimybes patekti į rinkas bei verslo sąlygas ir įmonių konkurencingumą ir skatinti verslumą; |
| --- | --- |

iv.

padvigubinti, palyginti su COSME, specialų MVĮ finansavimą bendrosios rinkos programoje siekiant pagerinti MVĮ galimybes patekti į rinkas bei verslo sąlygas ir įmonių konkurencingumą ir skatinti verslumą;

| v. | padidinti bendrosios rinkos programą, kad būtų lėšų naujam rinkos priežiūros uždaviniui; |
| --- | --- |

v.

padidinti bendrosios rinkos programą, kad būtų lėšų naujam rinkos priežiūros uždaviniui;

| vi. | dvigubai padidinti pasiūlytą ES kovos su sukčiavimu programos finansavimo lygį ir padidinti programos FISCALIS finansavimo lygį; |
| --- | --- |

vi.

dvigubai padidinti pasiūlytą ES kovos su sukčiavimu programos finansavimo lygį ir padidinti programos FISCALIS finansavimo lygį;

| vii. | numatyti specialius tvariam turizmui skirtus asignavimus; |
| --- | --- |

vii.

numatyti specialius tvariam turizmui skirtus asignavimus;

| viii. | toliau stiprinti Europos kosmoso programą, konkrečiai, sustiprinti SSA/GOVSATCOM ir „Copernicus“; |
| --- | --- |

viii.

toliau stiprinti Europos kosmoso programą, konkrečiai, sustiprinti SSA/GOVSATCOM ir „Copernicus“;

| ix. | 27 ES valstybių narių sanglaudos politikos finansavimą realiąja verte išlaikyti tokio lygio, koks buvo numatytas 2014–2020 m. biudžete; |
| --- | --- |

ix.

27 ES valstybių narių sanglaudos politikos finansavimą realiąja verte išlaikyti tokio lygio, koks buvo numatytas 2014–2020 m. biudžete;

| x. | padvigubinti, palyginti su dabartine Jaunimo užimtumo iniciatyva, kovai su jaunimo nedarbu skiriamus „ESF+“ išteklius, kartu užtikrinant programos veiksmingumą ir pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

x.

padvigubinti, palyginti su dabartine Jaunimo užimtumo iniciatyva, kovai su jaunimo nedarbu skiriamus „ESF+“ išteklius, kartu užtikrinant programos veiksmingumą ir pridėtinę vertę;

| xi. | numatyti specialius asignavimus vaiko garantijų iniciatyvai (5,9 mlrd. EUR) siekiant kovoti su vaikų skurdu ES šalyse ir vykdant išorės veiksmus; |
| --- | --- |

xi.

numatyti specialius asignavimus vaiko garantijų iniciatyvai (5,9 mlrd. EUR) siekiant kovoti su vaikų skurdu ES šalyse ir vykdant išorės veiksmus;

| xii. | trigubai padidinti dabartinį programos „Erasmus +“ biudžetą; |
| --- | --- |

xii.

trigubai padidinti dabartinį programos „Erasmus +“ biudžetą;

| xiii. | užtikrinti pakankamą finansavimo lygį programai „DiscoverEU“ („Interrail“); |
| --- | --- |

xiii.

užtikrinti pakankamą finansavimo lygį programai „DiscoverEU“ („Interrail“);

| xiv. | padidinti dabartinį programos „Kūrybiška Europa“ finansavimą; |
| --- | --- |

xiv.

padidinti dabartinį programos „Kūrybiška Europa“ finansavimą;

| xv. | padidinti dabartinį Teisių ir vertybių programos finansavimą ir numatyti specialius asignavimus naujai Sąjungos vertybių paprogramei (bent 50 mln. EUR), kad paramos sulauktų pilietinės visuomenės organizacijos, kurios Europos Sąjungoje puoselėja pagrindines vertybes ir demokratiją vietos ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

xv.

padidinti dabartinį Teisių ir vertybių programos finansavimą ir numatyti specialius asignavimus naujai Sąjungos vertybių paprogramei (bent 50 mln. EUR), kad paramos sulauktų pilietinės visuomenės organizacijos, kurios Europos Sąjungoje puoselėja pagrindines vertybes ir demokratiją vietos ir nacionaliniu lygmenimis;

| xvi. | 27 ES valstybių narių bendros žemės ūkio politikos finansavimą realiąja verte išlaikyti tokio lygio, koks buvo 2014–2020 m. biudžete, kartu į biudžetą įtraukiant pradinę žemės ūkio rezervo sumą; |
| --- | --- |

xvi.

27 ES valstybių narių bendros žemės ūkio politikos finansavimą realiąja verte išlaikyti tokio lygio, koks buvo 2014–2020 m. biudžete, kartu į biudžetą įtraukiant pradinę žemės ūkio rezervo sumą;

| xvii. | 10 % padidinti Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo lėšų lygį atsižvelgiant į naujus su mėlynąją ekonomika susijusius uždavinius; |
| --- | --- |

xvii.

10 % padidinti Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo lėšų lygį atsižvelgiant į naujus su mėlynąją ekonomika susijusius uždavinius;

| xviii. | padvigubinti dabartinį finansavimą programai „Life+“, be kita ko, numatant specialius finansinius paketus biologinei įvairovei ir tinklo „Natura 2000“ valdymui; |
| --- | --- |

xviii.

padvigubinti dabartinį finansavimą programai „Life+“, be kita ko, numatant specialius finansinius paketus biologinei įvairovei ir tinklo „Natura 2000“ valdymui;

| xix. | numatyti specialius asignavimus (4,8 mlrd. EUR) naujam Teisingos energetikos pertvarkos fondui siekiant švelninti visuomeninį, socioekonominį ir su aplinką susijusį poveikį darbuotojams ir bendruomenėms, nukentėjusiems atsisakant anglies ir priklausomybės nuo energetikos, susijusio su anglies dioksido išmetimu; |
| --- | --- |

xix.

numatyti specialius asignavimus (4,8 mlrd. EUR) naujam Teisingos energetikos pertvarkos fondui siekiant švelninti visuomeninį, socioekonominį ir su aplinką susijusį poveikį darbuotojams ir bendruomenėms, nukentėjusiems atsisakant anglies ir priklausomybės nuo energetikos, susijusio su anglies dioksido išmetimu;

| xx. | 3,5 mlrd. EUR padidinti kaimynystės ir vystymosi politikos rėmimo priemonės (-ių) lėšas siekiant labiau prisidėti prie investicijų plano Afrikai finansavimo; |
| --- | --- |

xx.

3,5 mlrd. EUR padidinti kaimynystės ir vystymosi politikos rėmimo priemonės (-ių) lėšas siekiant labiau prisidėti prie investicijų plano Afrikai finansavimo;

| xxi. | visoms agentūroms atkurti bent 2020 m. lygio finansavimą pritariant aukštesniems lygiams, kuriuos Komisija siūlo agentūroms, gavusioms naujų įgaliojimų ir pareigų, ir raginant laikytis kompleksiško požiūrio į mokestinį finansavimą; |
| --- | --- |

xxi.

visoms agentūroms atkurti bent 2020 m. lygio finansavimą pritariant aukštesniems lygiams, kuriuos Komisija siūlo agentūroms, gavusioms naujų įgaliojimų ir pareigų, ir raginant laikytis kompleksiško požiūrio į mokestinį finansavimą;

| xxii. | išlaikyti tokio lygio finansavimą, koks buvo 2014–2020 m., kelioms ES programoms (pvz., branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo ir bendradarbiavimo su užjūrio šalimis ir teritorijomis), įskaitant tas programas, kurias siūloma prijungti prie didesnių programų (pvz. pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims, sveikatos, vartotojų teisių) ir kurioms Komisijos pasiūlymas reiškia realų sumažinimą; |
| --- | --- |

xxii.

išlaikyti tokio lygio finansavimą, koks buvo 2014–2020 m., kelioms ES programoms (pvz., branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo ir bendradarbiavimo su užjūrio šalimis ir teritorijomis), įskaitant tas programas, kurias siūloma prijungti prie didesnių programų (pvz. pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims, sveikatos, vartotojų teisių) ir kurioms Komisijos pasiūlymas reiškia realų sumažinimą;

| xxiii. | atsižvelgiant į minėtus pakeitimus, visų kitų programų, įskaitant programą „EITP – Energetika“, „EITP – Skaitmeninė infrastruktūra“, Skaitmeninės Europos programa, Europos gynybos fondas ir humanitarinė pagalba, finansinius paketus nustatyti tokio lygio, kokį siūlo Komisija; |
| --- | --- |

xxiii.

atsižvelgiant į minėtus pakeitimus, visų kitų programų, įskaitant programą „EITP – Energetika“, „EITP – Skaitmeninė infrastruktūra“, Skaitmeninės Europos programa, Europos gynybos fondas ir humanitarinė pagalba, finansinius paketus nustatyti tokio lygio, kokį siūlo Komisija;

| 18. | ketina užtikrinti pakankamą finansavimą, remdamasis Komisijos pasiūlymu dėl migracijos ir sienų valdymo (4 išlaidų kategorija) ir saugumo ir gynybos, įskaitant reagavimą į krizę (5 išlaidų kategorija); dar kartą patvirtina savo ilgalaikę poziciją, kad papildomi politiniai prioritetai turėtų būti susieti su papildomomis finansinėmis priemonėmis, siekiant nepakenkti esamoms politikos priemonėms ir programoms bei jų finansavimui pagal naująją DFP; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ketina ginti Komisijos pasiūlymą užtikrinti pakankamą finansavimą tvirtai, veiksmingai ir aukštos kokybės Europos viešajai administracijai, dirbančiai visų europiečių labui; primena, kad dabartinės DFP laikotarpiu ES institucijos ir decentralizuotos agentūros darbuotojų skaičių sumažino 5 %, ir mano, kad darbuotojų skaičius neturėtų būti toliau mažinamas, nes dėl to atsirastų tiesioginių kliūčių įgyvendinti Sąjungos politiką; dar kartą reiškia didžiulį pasipriešinimą siekiui pakartotinai pasitelkti vadinamąjį agentūrų darbo vietų perskirstymo fondą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | yra pasiryžęs užkirsti kelią kitai mokėjimų krizei pirmaisiais 2021–2027 m. DFP įgyvendinimo metais, kaip nutiko dabartiniu laikotarpiu; mano, kad bendra viršutinė mokėjimo riba turi būti nustatyta atsižvelgiant į precedento neturinčių neįvykdytų įsipareigojimų mastą 2020 m. pabaigoje, kurių prognozuojamas dydis nuolat auga dėl smarkaus vėlavimo įgyvendinant programą, o juos reikės padengti įgyvendinant būsimą DFP; todėl reikalauja, kad bendras mokėjimų lygis ir metinės viršutinės mokėjimų ribos, ypač laikotarpio pradžioje, būtų nustatytos atitinkamo lygio, deramai atsižvelgiant į šią situaciją; ketina patvirtinti tik ribotą ir gerai pagrįstą būsimos DFP įsipareigojimų ir mokėjimų neatitikimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | remdamasis tuo, kas išdėstyta, šios rezoliucijos II priede pateikia lentelę su tiksliomis kiekvienai ES politikos sričiai ir programai siūlomomis sumomis; nurodo, kad palyginimo tikslais ketina išlaikyti Komisijos pasiūlytą atskirų ES programų struktūrą, neužkirsdamas kelio galimiems pakeitimams, kurių gali būti pareikalauta vykstant teisėkūros procedūrai, kurios tikslas – šių programų priėmimas; |
| --- | --- |

21.

Laikotarpio vidurio peržiūra

| 22. | pabrėžia, kad reikia toliau vykdyti DFP laikotarpio vidurio peržiūrą, pasinaudojant pozityviu dabartinės programos precedentu, ir ragina, kad:






  i. | po DFP veikimo peržiūros ir atsižvelgiant į pažangą, padarytą siekiant klimato rodiklių, integruojant darnaus vystymosi tikslus ir lyčių lygybės aspektą, ir į paprastinimo priemonių poveikį paramos gavėjams būtų atliktas privalomas ir teisiškai saistantis laikotarpio vidurio tikslinimas; |
| --- | --- | --- |

22.

i.

po DFP veikimo peržiūros ir atsižvelgiant į pažangą, padarytą siekiant klimato rodiklių, integruojant darnaus vystymosi tikslus ir lyčių lygybės aspektą, ir į paprastinimo priemonių poveikį paramos gavėjams būtų atliktas privalomas ir teisiškai saistantis laikotarpio vidurio tikslinimas;

| ii. | atitinkamas Komisijos pasiūlymas būtų laiku pateiktas naujam Parlamentui ir Komisija ne vėliau kaip iki 2023 m. liepos 1 d. atliktų prasmingą 2021–2027 m. programos patikslinimą; |
| --- | --- |

ii.

atitinkamas Komisijos pasiūlymas būtų laiku pateiktas naujam Parlamentui ir Komisija ne vėliau kaip iki 2023 m. liepos 1 d. atliktų prasmingą 2021–2027 m. programos patikslinimą;

| iii. | atliekant šią peržiūrą nebūtų sumažinti iš anksto paskirstyti nacionaliniai finansiniai paketai; |
| --- | --- |

iii.

atliekant šią peržiūrą nebūtų sumažinti iš anksto paskirstyti nacionaliniai finansiniai paketai;

Lankstumas

| iv. | 23. palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl lankstumo, nes jie yra geras derybų pagrindas; pritaria bendrai 2021–2027 m. DFP lankstumo mechanizmų struktūrai; pabrėžia, kad specialioms priemonėms priskirti skirtingi uždaviniai, ir jos atitinka skirtingus poreikius, todėl nepritaria jokiems mėginimams jas sujungti; tvirtai pritaria aiškiai nuostatai, kad tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų asignavimai, skiriami taikant specialias priemones, turėtų būti įtraukti į biudžetą viršijant atitinkamas DFP viršutines ribas ir kad būtų panaikintos bet kokios patikslinimų, susijusių su bendrąja mokėjimų marža, viršutinės ribos; ragina atlikti keletą papildomų patobulinimų, be kita ko:






  i. | Sąjungos rezervą papildyti suma, kuri būtų lygiavertė pajamoms, gautoms iš baudų ir delspinigių; |
| --- | --- | --- |

iv.

i.

Sąjungos rezervą papildyti suma, kuri būtų lygiavertė pajamoms, gautoms iš baudų ir delspinigių;

| ii. | neatidėliotinai vėl panaudoti asignavimus, su kuriais susiję įsipareigojimai panaikinti n-2 metais, įskaitant asignavimus, dėl kurių įsipareigojimai buvo prisiimti pagal dabartinę DFP; |
| --- | --- |

ii.

neatidėliotinai vėl panaudoti asignavimus, su kuriais susiję įsipareigojimai panaikinti n-2 metais, įskaitant asignavimus, dėl kurių įsipareigojimai buvo prisiimti pagal dabartinę DFP;

| iii. | sudaryti galimybę nepanaudotomis specialiųjų priemonių lėšomis pasinaudoti taikant bet kokias specialiąsias priemones, o ne tik lankstumo priemonę; |
| --- | --- |

iii.

sudaryti galimybę nepanaudotomis specialiųjų priemonių lėšomis pasinaudoti taikant bet kokias specialiąsias priemones, o ne tik lankstumo priemonę;

| iv. | skirti didesnius asignavimus lankstumo priemonei, neatidėliotinos pagalbos rezervui, ES solidarumo fondui ir nenumatytų atvejų rezervui, pastaruoju atveju nenumatant privalomo kompensavimo; |
| --- | --- |

iv.

skirti didesnius asignavimus lankstumo priemonei, neatidėliotinos pagalbos rezervui, ES solidarumo fondui ir nenumatytų atvejų rezervui, pastaruoju atveju nenumatant privalomo kompensavimo;

Trukmė

| 24. | pabrėžia, jog reikia, kad DFP trukmė palaipsniui būtų pailgina iki 5+5 metų laikotarpio, numatant privalomą laikotarpio vidurio peržiūrą; pritaria tam, kad kita DFP turėtų būti nustatyta septynerių metų laikotarpiui, ir tai būtų paskutinį kartą taikomas pereinamasis sprendimas; tikisi, kad išsami 5+5 metų programos įgyvendinimo tvarka bus patvirtinta atliekant 2021–2027 m. DFP laikotarpio vidurio peržiūrą; |
| --- | --- |

24.

Struktūra

| 25. | pritaria Komisijos pasiūlytai bendrai septynių DFP išlaidų kategorijų struktūrai, kuri didžia dalimi atitinka Parlamento pasiūlymą; mano, kad tokia struktūra užtikrina didesnį skaidrumą, didina ES išlaidų matomumą ir kartu garantuoja reikiamo laipsnio lankstumą; be to, pritaria tam, kad būtų sukurtos vadinamosios programų grupės, nes tai padės iš esmės supaprastinti ir racionalizuoti ES biudžeto struktūrą ir ją aiškiai suderinti su DFP išlaidų kategorijomis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija siūlo ES programų skaičių sumažinti daugiau kaip trečdaliu; pabrėžia, kad Parlamento pozicija dėl 37 naujų programų struktūros ir sudėties bus suformuota svarstant atitinkamus sektorinius teisėkūros procedūra priimamus aktus; bet kuriuo atveju tikisi, kad siūlomoje biudžeto nomenklatūroje bus atsižvelgta į visus skirtingus kiekvienos programos komponentus taip, kad būtų užtikrintas skaidrumas ir biudžeto valdymo institucijai būtų suteikta informacijos, kurios reikia norint sudaryti metinį biudžetą ir prižiūrėti jo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

26.

Biudžeto vieningumas

| 27. | palankiai vertina pasiūlymą Europos plėtros fondą įtraukti į Sąjungos biudžetą, nes tai atitinka Parlamento seniai pareikštą reikalavimą dėl visų į biudžetą neįtrauktų priemonių; primena, kad vieningumo principas, pagal kurį visi Sąjungos pajamų ir išlaidų straipsniai nurodomi biudžete, yra Sutarties reikalavimas ir pamatinė demokratijos prielaida; |
| --- | --- |

27.

| 28. | todėl kvestionuoja į biudžetą neįtraukiamų priemonių kūrimo logiką ir pagrįstumą, nes tai trukdo vykdyti parlamentinę viešųjų finansų priežiūrą ir užtikrinti sprendimų priėmimo skaidrumą; mano, kad priimant sprendimus kurti tokias priemones ignoruojama trejopa Parlamento – teisėkūros, biudžeto ir kontrolės institucijos – atsakomybė; mano, kad, kai siekiant specifinių tikslų laikoma, kad būtinos išimtys, pavyzdžiui, naudoti finansines priemones arba patikos fondus, jos turėtų būti visiškai skaidrios, tinkamai pagrįstos įrodant jų papildomumą ir pridėtinę vertę ir vykdomos griežtai laikantis sprendimų priėmimo procedūrų ir atskaitomybės nuostatų; |
| --- | --- |

28.

| v. | 29. vis dėlto pabrėžia, kad šių priemonių integravimas į ES biudžetą neturėtų lemti sumažinto finansavimo kitoms ES politikos sritims ir programoms; todėl pabrėžia, kad reikia nuspręsti dėl bendro būsimos DFP lygio, neskaičiuojant Europos plėtros fondą atitinkančių 0,03 % ES BNP asignavimų, kurie turėtų būti pridėti viršijant sutartas viršutines ribas; |
| --- | --- |

v.

| 30. | pabrėžia, kad DFP viršutinės ribos neturėtų kliudyti finansuoti Sąjungos politikos tikslų naudojantis Sąjungos biudžetu; todėl tikisi, kad bus užtikrinta DFP viršutinių ribų padidinimo galimybė, kai to reikės naujiems politikos tikslams finansuoti, nenaudojant tarpvyriausybinio finansavimo metodų; |
| --- | --- |

30.

B.   TEISĖKŪROS KLAUSIMAI

Teisinė valstybė

| 31. | pabrėžia, koks svarbus naujas mechanizmas, kurį taikant užtikrinama pagarba Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnyje įtvirtintoms vertybėms – kai jų nepaisančios valstybės narės gali pajusti finansines pasekmes; tačiau įspėja, kad galutiniai Sąjungos biudžeto lėšų gavėjai jokiu būdu neturi nukentėti dėl to, kad jų vyriausybės nepaiso pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principo; todėl pabrėžia, kad priemonės nedaro jokio poveikio valdžios subjektų ar valstybių narių pareigai atlikti mokėjimus galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams; |
| --- | --- |

31.

Įprasta teisėkūros procedūra ir deleguotieji aktai

| 32. | pabrėžia, kad programų tikslai ir išlaidų prioritetai, finansiniai asignavimai, tinkamumo finansuoti, atrankos ir skyrimo kriterijai, apibrėžtys ir apskaičiavimo metodai turėtų būti nustatyti atitinkamuose teisės aktuose, priimtuose atsižvelgiant į Parlamento, kaip vienos iš teisėkūros institucijų, prerogatyvas; pabrėžia, kad, kai tokios priemonės, kurios gali būti susijusios su svarbiais politiniais sprendimais, nėra įtrauktos į pagrindinį teisės aktą, jos turėtų būti nustatytos deleguotaisiais aktais; todėl mano, kad daugiametės ir (arba) metinės darbo programos apskritai turėtų būti priimamos deleguotaisiais aktais; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pareiškia, kad Parlamentas ketina, kai būtina, sugriežtinti nuostatas dėl valdymo, atskaitomybės, skaidrumo ir parlamentinės priežiūros, dėl galių suteikimo vietos ir regionų valdžios institucijoms ir jų partneriams ir dėl nevyriausybinių organizacijų ir pilietinės visuomenės dalyvavimo naujos kartos programose; taip pat ketina pagerinti įvairių fondų ir politikos sričių tarpusavio ir vidaus suderinamumą ir sinergiją ir prireikus tai išaiškinti; pripažįsta, kad reikia daugiau lankstumo skirstant išteklius tam tikrų programų viduje, tačiau pabrėžia, kad tai neturėtų būti daroma jų pirminių ir ilgalaikių politikos tikslų, nuspėjamumo ir Parlamento teisių sąskaita; |
| --- | --- |

33.

Peržiūros nuostatos

| 34. | pabrėžia, kad į atskiras DFP programas ir priemones turėtų būti įtrauktos išsamios ir veiksmingos peržiūros nuostatos siekiant užtikrinti, kad būtų atliktas prasmingas jų vertinimas ir kad po to Parlamentui būtų suteikta galimybė dalyvauti priimant visus sprendimus dėl reikiamų pakeitimų; |
| --- | --- |

34.

Pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų

| 35. | ragina Komisiją pateikti, greta jau pateiktų pasiūlymų, atitinkamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, visų pirma pasiūlymus dėl reglamento, kuriuo įsteigiamas Teisingos energetikos pertvarkos fondas, ir dėl specialios tvaraus turizmo programos; taip pat pritaria tam, kad į „ESF+“ būtų įtraukta Europos vaikų garantijų iniciatyva, o į Teisių ir vertybių programą – speciali Sąjungos vertybių paprogramė ir kad būtų peržiūrėtas reglamentas, kuriuo įsteigiamas Europos Sąjungos solidarumo fondas; apgailestauja, kad atitinkamuose Komisijos pasiūlymuose nėra priemonių, kurios atitiktų SESV 174 straipsnio reikalavimus, susijusius su labai retai apgyvendintais toliausiai šiaurėje esančiais regionais, salomis, pasienio ir kalnuotais regionais; mano, kad, vedant derybas dėl DFP, jei reikia, taip pat turėtų būti pasiūlyta peržiūrėti Finansinį reglamentą; |
| --- | --- |

35.

| C. | NUOSAVI IŠTEKLIAI |
| --- | --- |

C.

| 36. | pabrėžia, kad dabartinė nuosavų išteklių sistema yra labai sudėtinga, nesąžininga, neskaidri ir visiškai nesuprantama ES piliečiams; dar kartą ragina numatyti paprastesnę sistemą, kuri būtų suprantamesnė ES piliečiams; |
| --- | --- |

36.

| 37. | todėl palankiai vertina 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos priimtą pasiūlymų dėl naujos nuosavų išteklių sistemos rinkinį kaip svarbų žingsnį siekiant vykdyti platesnio užmojo reformą; ragina Komisiją atsižvelgti į Europos Audito Rūmų nuomonę Nr. 5/2018 dėl Komisijos pasiūlymo dėl naujos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kurioje pabrėžiama, kad reikalingas geresnis skaičiavimas ir tolesnis sistemos supaprastinimas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primena savo poziciją, kad kuriant naujus nuosavus išteklius reikėtų turėti dvejopą tikslą: pirma, dėl jų turėtų būti iš esmės sumažintas BNPj pagrįstų įnašų nuošimtis ir, antra, jie turėtų užtikrinti galimybę finansuoti adekvačias ES išlaidas pagal po 2020 m. galiosiančią DFP; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pritaria siūlomam esamų nuosavų išteklių modernizavimui, kuris reiškia, kad:






  — | muitai ir toliau yra ES tradiciniai nuosavi ištekliai, bet sumažinama procentinė dalis, kurią valstybės narės pasilieka kaip surinkimo išlaidas, ir vėl nustatoma pirminė 10 % dalis; |
| --- | --- | --- |

39.

—

muitai ir toliau yra ES tradiciniai nuosavi ištekliai, bet sumažinama procentinė dalis, kurią valstybės narės pasilieka kaip surinkimo išlaidas, ir vėl nustatoma pirminė 10 % dalis;

| — | supaprastinami pridėtinės vertės mokesčiu pagrįsti nuosavi ištekliai, t. y. nustatomas vienodas pareikalavimo tarifas be išimčių; |
| --- | --- |

—

supaprastinami pridėtinės vertės mokesčiu pagrįsti nuosavi ištekliai, t. y. nustatomas vienodas pareikalavimo tarifas be išimčių;

| — | išsaugomi BNPj pagrįsti nuosavi ištekliai užsibrėžiant pasiekti, kad finansuojant ES biudžetą jų nuošimtis palaipsniui artėtų link 40 %, ir kartu išlaikant jų subalansavimo funkciją; |
| --- | --- |

—

išsaugomi BNPj pagrįsti nuosavi ištekliai užsibrėžiant pasiekti, kad finansuojant ES biudžetą jų nuošimtis palaipsniui artėtų link 40 %, ir kartu išlaikant jų subalansavimo funkciją;

| 40. | pagal Komisijos pasiūlymą prašo programiškai įvesti naujų nuosavų išteklių krepšelį, kuris, nedidinant fiskalinės naštos piliečiams, atitiktų du strateginius ES strateginius tikslus, kurių pridėtinė vertė yra akivaizdi ir nepakeičiama:






  — | tinkamą bendrosios rinkos veikimą, konsolidavimą ir stiprinimą, visų pirma, įgyvendinant bendrą konsoliduotąją pelno mokesčio bazę (BKPMB) kaip pagrindą naujiems nuosaviems ištekliams – taikant vienodą įplaukų iš BKPMB mokesčio tarifą ir apmokestinant dideles skaitmeninio sektoriaus bendroves, kurios naudojasi bendrąja rinka; |
| --- | --- | --- |

40.

—

tinkamą bendrosios rinkos veikimą, konsolidavimą ir stiprinimą, visų pirma, įgyvendinant bendrą konsoliduotąją pelno mokesčio bazę (BKPMB) kaip pagrindą naujiems nuosaviems ištekliams – taikant vienodą įplaukų iš BKPMB mokesčio tarifą ir apmokestinant dideles skaitmeninio sektoriaus bendroves, kurios naudojasi bendrąja rinka;

| — | kovą su klimato kaita ir spartesnę energetikos pertvarką, numatant tokias priemones, kaip pajamų iš apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos dalis; |
| --- | --- |

—

kovą su klimato kaita ir spartesnę energetikos pertvarką, numatant tokias priemones, kaip pajamų iš apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos dalis;

| — | kovą už aplinkos apsaugą numatant įnašą, grindžiamą neperdirbtų plastiko pakuočių kiekiu; |
| --- | --- |

—

kovą už aplinkos apsaugą numatant įnašą, grindžiamą neperdirbtų plastiko pakuočių kiekiu;

| 41. | prašo išplėsti galimų naujų nuosavų išteklių sąrašą, pvz., į jį būtų galima įtraukti:






  — | finansinių sandorių mokesčiu pagrįstus nuosavus išteklius, kartu raginant visas valstybes pasiekti susitarimą dėl veiksmingos sistemos; |
| --- | --- | --- |

41.

—

finansinių sandorių mokesčiu pagrįstus nuosavus išteklius, kartu raginant visas valstybes pasiekti susitarimą dėl veiksmingos sistemos;

| — | anglies dioksido pasienio koregavimo mechanizmo, kaip naujo ES biudžeto nuosavo ištekliaus, įvedimą, kuris turėtų užtikrinti vienodas sąlygas tarptautinėje prekyboje ir sumažinti gamybos perkėlimą į kitas šalis, kartu įtraukiant klimato kaitos išlaidas į importuojamų prekių kainą; |
| --- | --- |

—

anglies dioksido pasienio koregavimo mechanizmo, kaip naujo ES biudžeto nuosavo ištekliaus, įvedimą, kuris turėtų užtikrinti vienodas sąlygas tarptautinėje prekyboje ir sumažinti gamybos perkėlimą į kitas šalis, kartu įtraukiant klimato kaitos išlaidas į importuojamų prekių kainą;

| 42. | tvirtai pritaria visų nuolaidų ir kitų koregavimo mechanizmų panaikinimui, numatant, jei reikia, ribotą laipsniško panaikinimo laikotarpį; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tvirtina, kad reikia nustatyti kitas įplaukas, kuriomis papildant ES biudžeto įplaukas nebūtų atitinkamai mažinami BNPj įnašai:






  — | įmonių mokamas baudas už Sąjungos taisyklių pažeidimą arba baudas už pavėluotą įnašų mokėjimą; |
| --- | --- | --- |

43.

—

įmonių mokamas baudas už Sąjungos taisyklių pažeidimą arba baudas už pavėluotą įnašų mokėjimą;

| — | pajamas iš baudų, mokamų vykdant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus, įskaitant vienkartines sumas arba pinigines baudas, kurias turi mokėti valstybės narės dėl pažeidimo nagrinėjimo bylų; |
| --- | --- |

—

pajamas iš baudų, mokamų vykdant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus, įskaitant vienkartines sumas arba pinigines baudas, kurias turi mokėti valstybės narės dėl pažeidimo nagrinėjimo bylų;

| 44. | be to, pabrėžtinai nurodo numatyti kitų formų įplaukas, laikantis Komisijos pasiūlymų:






  — | mokesčius, renkamus taikant tiesiogiai su ES susijusius mechanizmus, tokius kaip Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS); |
| --- | --- | --- |

44.

—

mokesčius, renkamus taikant tiesiogiai su ES susijusius mechanizmus, tokius kaip Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS);

| — | senjoražą asignuotųjų pajamų forma, siekiant finansuoti naują investicijų stabilizavimo priemonę; |
| --- | --- |

—

senjoražą asignuotųjų pajamų forma, siekiant finansuoti naują investicijų stabilizavimo priemonę;

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina išlaikyti ES biudžeto patikimumą finansų rinkose, o tai reiškia, kad nuosavų išteklių viršutines ribas reikia padidinti; |
| --- | --- |

45.

| vi. | 46. ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kaip spręsti paradoksalią padėtį, kurioje prie iki 2021 m. neįvykdytų įsipareigojimų priskirti Jungtinės Karalystės įnašai bus įtraukti į biudžetą kaip bendrosios įplaukos, taigi į juos atsižvelgiama skaičiuojant nuosavų išteklių viršutinę ribą, nors ši viršutinė riba bus apskaičiuojama remiantis 27 ES valstybių narių BNP, taigi be Jungtinės Karalystės, kai šalis išstos iš ES; mano, kad JK įnašai, priešingai, turėtų būti skaičiuojami kaip nuosavų išteklių viršutinę ribą viršijanti sumą; |
| --- | --- |

vi.

| 47. | atkreipia dėmesį į tai, kad muitų sąjunga yra svarbus Europos Sąjungos finansinio pajėgumo šaltinis; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad būtina suderinti muitinės kontrolę ir valdymą visoje ES, siekiant užkirsti kelias sukčiavimui ir pažeidimams, kurie kelia didelį pavojų ES finansiniams interesams, ir su jais kovoti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina stoti į tikrą kovą su mokesčių vengimu ir slėpimu nustatant atgrasomąsias sankcijas lengvatinio apmokestinimo teritorijoms bei tiems, kurie sudaro sąlygas tokiai veiklai vykdyti ar ją remia, o pirmiausia ir kaip pirmąjį žingsnį – tiems, kurie veikia Europos žemyne; mano, kad valstybės narės turėtų bendradarbiauti sukurdamos koordinuotą kapitalo judėjimo stebėsenos sistemą, siekiant kovoti su mokesčių vengimu, mokesčių slėpimu ir pinigų plovimu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mano, kad veiksmingos kovos su korupcija ir tarptautinių įmonių bei turtingiausių asmenų mokesčių vengimu priemonės galėtų padėti valstybių narių biudžetams vėl pasiekti dydį, kuris pagal Komisijos skaičiavimus sudaro vieną trilijoną eurų per metus, ir kad šioje srityje Europos Sąjunga iš tikrųjų nesiima pakankamų veiksmų; |
| --- | --- |

49.

| vii. | 50. tvirtai remia Komisijos Tarybai pateiktą iš dalies pakeistą pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės (COM(2018)0327); primena, kad reikia gauti Parlamento pritarimą šiam reglamentui; primena, kad šis reglamentas yra neatskiriama Europos Komisijos pateikto nuosavų išteklių paketo dalis, ir tikisi, kad Taryba keturis susijusius dokumentus dėl nuosavų išteklių nagrinės kartu su DFP kaip vieną paketą; |
| --- | --- |

vii.

D.   REGLAMENTO, KURIUO NUSTATOMA 2021–2027 M. DFP, PATAISOS

| 51. | mano, kad pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa, turėtų būti iš dalies pakeistas taip: |
| --- | --- |

51.

Pataisa 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| (1) | atsižvelgiant į poreikį užtikrinti tinkamas prognozavimo galimybes rengiant ir įgyvendinant vidutinės trukmės laikotarpio investicijas, turėtų būti nustatyta
  septynerių metų trukmės daugiametė finansinė programa
  (toliau – DFP)
  , kuri būtų
  taikoma nuo 2021 m. sausio 1 d.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(1)

atsižvelgiant į poreikį užtikrinti tinkamas prognozavimo galimybes rengiant ir įgyvendinant vidutinės trukmės laikotarpio investicijas, turėtų būti nustatyta
  septynerių metų trukmės daugiametė finansinė programa
  (toliau – DFP)
  , kuri būtų
  taikoma nuo 2021 m. sausio 1 d.;

| (1) | atsižvelgiant į poreikį užtikrinti tinkamas prognozavimo galimybes rengiant ir įgyvendinant vidutinės trukmės laikotarpio investicijas,
  taip pat į demokratinio teisėtumo ir atskaitomybės poreikį,
  turėtų būti nustatyta
  , kad šios daugiametės finansinės programos
  (toliau – DFP)
  laikotarpis yra septyneri metai ir kad ji
  taikoma nuo 2021 m. sausio 1 d.
  turint tikslą vėliau pereiti 5+5 metų laikotarpio, nes jis būtų suderintas su Europos Parlamento ir Komisijos politiniu ciklu
  ; |
| --- | --- |

(1)

atsižvelgiant į poreikį užtikrinti tinkamas prognozavimo galimybes rengiant ir įgyvendinant vidutinės trukmės laikotarpio investicijas,
  taip pat į demokratinio teisėtumo ir atskaitomybės poreikį,
  turėtų būti nustatyta
  , kad šios daugiametės finansinės programos
  (toliau – DFP)
  laikotarpis yra septyneri metai ir kad ji
  taikoma nuo 2021 m. sausio 1 d.
  turint tikslą vėliau pereiti 5+5 metų laikotarpio, nes jis būtų suderintas su Europos Parlamento ir Komisijos politiniu ciklu
  ;

Pataisa 2

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| (2) | DFP nustatytos įsipareigojimų asignavimų pagal išlaidų kategoriją metinės viršutinės ribos ir mokėjimų asignavimų metinės viršutinės ribos
  turi atitikti taikomas įsipareigojimų
  ir nuosavų išteklių
  viršutines ribas, nustatytas pagal Tarybos sprendimą dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, priimtą
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 311
  straipsnio trečią pastraipą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(2)

DFP nustatytos įsipareigojimų asignavimų pagal išlaidų kategoriją metinės viršutinės ribos ir mokėjimų asignavimų metinės viršutinės ribos
  turi atitikti taikomas įsipareigojimų
  ir nuosavų išteklių
  viršutines ribas, nustatytas pagal Tarybos sprendimą dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, priimtą
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 311
  straipsnio trečią pastraipą
  ;

| (2) | DFP
  turėtų būti
  nustatytos įsipareigojimų asignavimų pagal išlaidų kategoriją metinės viršutinės ribos ir mokėjimų asignavimų metinės viršutinės ribos
  siekiant užtikrinti, kad Sąjungos išlaidos būtų plėtojamos tvarkingai
  ir
  neviršijant
  nuosavų išteklių
  ir kad Sąjunga galėtų pasirūpinti savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 311 
  straipsnio 1 dalį ir vykdyti savo įsipareigojimus trečiosioms šalims pagal SESV 323 straipsnį
  ; |
| --- | --- |

(2)

DFP
  turėtų būti
  nustatytos įsipareigojimų asignavimų pagal išlaidų kategoriją metinės viršutinės ribos ir mokėjimų asignavimų metinės viršutinės ribos
  siekiant užtikrinti, kad Sąjungos išlaidos būtų plėtojamos tvarkingai
  ir
  neviršijant
  nuosavų išteklių
  ir kad Sąjunga galėtų pasirūpinti savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 311 
  straipsnio 1 dalį ir vykdyti savo įsipareigojimus trečiosioms šalims pagal SESV 323 straipsnį
  ;

Pataisa 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | (2a) | viršutinių ribų lygis turėtų būti nustatomas remiantis sumomis, kurių reikia Sąjungos programoms ir politikos sritims finansuoti ir įgyvendinti, taip pat turi būti paliktos reikiamos maržos, kad būtų galima atlikti koregavimus atsižvelgiant į būsimus poreikius. Be to, nustatant viršutines mokėjimų ribas turėtų būti atsižvelgiama į 2020 m. pabaigoje numatomą didelę neįvykdytų įsipareigojimų sumą. Šiame reglamente ir 2021–2027 m. programoms skirtuose pagrindiniuose aktuose nustatytos sumos turėtų būti nustatytos 2018 m. kainomis ir, siekiant supaprastinimo ir nuspėjamumo, koreguojamos remiantis fiksuotu 2 proc. metiniu defliatoriumi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(2a)

viršutinių ribų lygis turėtų būti nustatomas remiantis sumomis, kurių reikia Sąjungos programoms ir politikos sritims finansuoti ir įgyvendinti, taip pat turi būti paliktos reikiamos maržos, kad būtų galima atlikti koregavimus atsižvelgiant į būsimus poreikius. Be to, nustatant viršutines mokėjimų ribas turėtų būti atsižvelgiama į 2020 m. pabaigoje numatomą didelę neįvykdytų įsipareigojimų sumą. Šiame reglamente ir 2021–2027 m. programoms skirtuose pagrindiniuose aktuose nustatytos sumos turėtų būti nustatytos 2018 m. kainomis ir, siekiant supaprastinimo ir nuspėjamumo, koreguojamos remiantis fiksuotu 2 proc. metiniu defliatoriumi;

Pataisa 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| (3) | jeigu būtina mobilizuoti pagal bendrąjį Sąjungos biudžetą suteiktas garantijas finansinei paramai valstybėms narėms, kuri leidžiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) [xxx/201x] (toliau – Finansinis reglamentas) [208 straipsnio 1 dalį], būtina suma turėtų būti mobilizuota viršijant DFP numatytas įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų viršutines ribas
  , bet laikantis
  nuosavų išteklių
  viršutinės ribos
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(3)

jeigu būtina mobilizuoti pagal bendrąjį Sąjungos biudžetą suteiktas garantijas finansinei paramai valstybėms narėms, kuri leidžiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) [xxx/201x] (toliau – Finansinis reglamentas) [208 straipsnio 1 dalį], būtina suma turėtų būti mobilizuota viršijant DFP numatytas įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų viršutines ribas
  , bet laikantis
  nuosavų išteklių
  viršutinės ribos
  ;

| (3) | jeigu būtina mobilizuoti pagal bendrąjį Sąjungos biudžetą suteiktas garantijas finansinei paramai valstybėms narėms, kuri leidžiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) [xxx/201x] (toliau – Finansinis reglamentas) [208 straipsnio 1 dalį], būtina suma turėtų būti mobilizuota viršijant DFP numatytas įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų viršutines ribas
  ir todėl į ją turėtų būti atsižvelgta nustatant
  nuosavų išteklių
  viršutines ribas
  ; |
| --- | --- |

(3)

jeigu būtina mobilizuoti pagal bendrąjį Sąjungos biudžetą suteiktas garantijas finansinei paramai valstybėms narėms, kuri leidžiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) [xxx/201x] (toliau – Finansinis reglamentas) [208 straipsnio 1 dalį], būtina suma turėtų būti mobilizuota viršijant DFP numatytas įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų viršutines ribas
  ir todėl į ją turėtų būti atsižvelgta nustatant
  nuosavų išteklių
  viršutines ribas
  ;

Pataisa 5

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| (4) | DFP nereikėtų atsižvelgti į
  biudžeto
  punktus
  ,
  kurie finansuojami asignuotosiomis pajamomis
  ,
  kaip apibrėžta Finansiniame reglamente
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(4)

DFP nereikėtų atsižvelgti į
  biudžeto
  punktus
  ,
  kurie finansuojami asignuotosiomis pajamomis
  ,
  kaip apibrėžta Finansiniame reglamente
  ;

| (4) | asignuotosios pajamos, kuriomis finansuojami
  biudžeto
  punktai
  ,
  kaip apibrėžta Finansiniame reglamente
  ,
  neturėtų būti įskaičiuojamos į DFP viršutines ribas, o visa turima informacija turėtų būti visiškai skaidriai pateikiama priimant ir įgyvendinant metinį biudžetą
  ; |
| --- | --- |

(4)

asignuotosios pajamos, kuriomis finansuojami
  biudžeto
  punktai
  ,
  kaip apibrėžta Finansiniame reglamente
  ,
  neturėtų būti įskaičiuojamos į DFP viršutines ribas, o visa turima informacija turėtų būti visiškai skaidriai pateikiama priimant ir įgyvendinant metinį biudžetą
  ;

Pataisa 6

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| (6) | siekiant
  , kad Sąjunga galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus pagal SESV
  323 straipsnį, turėtų būti įgyvendinamas specialus
  ir
  didžiausias galimas lankstumas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(6)

siekiant
  , kad Sąjunga galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus pagal SESV
  323 straipsnį, turėtų būti įgyvendinamas specialus
  ir
  didžiausias galimas lankstumas
  ;

| (6) | DFP turėtų būti užtikrintas didžiausias galimas lankstumas, visų pirma tam
  , kad Sąjunga galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus pagal SESV
  311
  ir
  323 straipsnius
  ; |
| --- | --- |

(6)

DFP turėtų būti užtikrintas didžiausias galimas lankstumas, visų pirma tam
  , kad Sąjunga galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus pagal SESV
  311
  ir
  323 straipsnius
  ;

Pataisa 7

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| (7) | toliau išvardytos specialios priemonės yra būtinos siekiant užtikrinti, kad Sąjunga galėtų reaguoti į konkrečiai apibrėžtas nenumatytas aplinkybes arba kad būtų sudarytos sąlygos finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių nebūtų galima finansuoti laikantis vienai ar kelioms DFP nustatytoms išlaidų kategorijoms numatytų viršutinių ribų, taip sudarant sklandžios biudžeto procedūros eigos sąlygas: Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, Europos Sąjungos solidarumo fondas, neatidėliotinos pagalbos rezervas, bendroji įsipareigojimų marža (Sąjungos rezervas), lankstumo priemonė ir nenumatytų atvejų rezervas
  . Neatidėliotinos pagalbos rezervas nėra skirtas su rinka susijusių krizių, darančių poveikį žemės ūkio gamybai arba paskirstymui, padariniams šalinti.
  Todėl turėtų būti nustatyta konkreti nuostata siekiant numatyti galimybę tais atvejais, kai reikia panaudoti specialias priemones, įtraukti į biudžetą įsipareigojimų ir atitinkamų mokėjimų asignavimus, viršijančius DFP nustatytas viršutines ribas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(7)

toliau išvardytos specialios priemonės yra būtinos siekiant užtikrinti, kad Sąjunga galėtų reaguoti į konkrečiai apibrėžtas nenumatytas aplinkybes arba kad būtų sudarytos sąlygos finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių nebūtų galima finansuoti laikantis vienai ar kelioms DFP nustatytoms išlaidų kategorijoms numatytų viršutinių ribų, taip sudarant sklandžios biudžeto procedūros eigos sąlygas: Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, Europos Sąjungos solidarumo fondas, neatidėliotinos pagalbos rezervas, bendroji įsipareigojimų marža (Sąjungos rezervas), lankstumo priemonė ir nenumatytų atvejų rezervas
  . Neatidėliotinos pagalbos rezervas nėra skirtas su rinka susijusių krizių, darančių poveikį žemės ūkio gamybai arba paskirstymui, padariniams šalinti.
  Todėl turėtų būti nustatyta konkreti nuostata siekiant numatyti galimybę tais atvejais, kai reikia panaudoti specialias priemones, įtraukti į biudžetą įsipareigojimų ir atitinkamų mokėjimų asignavimus, viršijančius DFP nustatytas viršutines ribas;

| (7) | toliau išvardytos specialios priemonės yra būtinos siekiant užtikrinti, kad Sąjunga galėtų reaguoti į konkrečiai apibrėžtas nenumatytas aplinkybes arba kad būtų sudarytos sąlygos finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių nebūtų galima finansuoti laikantis vienai ar kelioms DFP nustatytoms išlaidų kategorijoms numatytų viršutinių ribų, taip sudarant sklandžios
  metinės
  biudžeto procedūros eigos sąlygas: Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, Europos Sąjungos solidarumo fondas, neatidėliotinos pagalbos rezervas, bendroji įsipareigojimų marža (Sąjungos
  įsipareigojimų
  rezervas), lankstumo priemonė ir nenumatytų atvejų rezervas. Todėl turėtų būti nustatyta konkreti nuostata siekiant numatyti galimybę tais atvejais, kai reikia panaudoti specialias priemones, įtraukti į biudžetą įsipareigojimų ir atitinkamų mokėjimų asignavimus, viršijančius DFP nustatytas viršutines ribas; |
| --- | --- |

(7)

toliau išvardytos specialios priemonės yra būtinos siekiant užtikrinti, kad Sąjunga galėtų reaguoti į konkrečiai apibrėžtas nenumatytas aplinkybes arba kad būtų sudarytos sąlygos finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių nebūtų galima finansuoti laikantis vienai ar kelioms DFP nustatytoms išlaidų kategorijoms numatytų viršutinių ribų, taip sudarant sklandžios
  metinės
  biudžeto procedūros eigos sąlygas: Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, Europos Sąjungos solidarumo fondas, neatidėliotinos pagalbos rezervas, bendroji įsipareigojimų marža (Sąjungos
  įsipareigojimų
  rezervas), lankstumo priemonė ir nenumatytų atvejų rezervas. Todėl turėtų būti nustatyta konkreti nuostata siekiant numatyti galimybę tais atvejais, kai reikia panaudoti specialias priemones, įtraukti į biudžetą įsipareigojimų ir atitinkamų mokėjimų asignavimus, viršijančius DFP nustatytas viršutines ribas;

Pataisa 8

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | (7a) | visų pirma, Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų dėti visas pastangas, siekdamos užtikrinti, kad biudžeto valdymo institucijos patvirtinti įsipareigojimai būtų veiksmingai įgyvendinti jų pirminiam tikslui pasiekti, tačiau turėtų būti įmanoma mobilizuoti įsipareigojimų asignavimus, kurie nebuvo panaudoti arba kurie buvo panaikinti, pasinaudojant Sąjungos įsipareigojimų rezervu, jei tai nėra būdas naudos gavėjams apeiti atitinkamų įsipareigojimų panaikinimo taisyklių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(7a)

visų pirma, Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų dėti visas pastangas, siekdamos užtikrinti, kad biudžeto valdymo institucijos patvirtinti įsipareigojimai būtų veiksmingai įgyvendinti jų pirminiam tikslui pasiekti, tačiau turėtų būti įmanoma mobilizuoti įsipareigojimų asignavimus, kurie nebuvo panaudoti arba kurie buvo panaikinti, pasinaudojant Sąjungos įsipareigojimų rezervu, jei tai nėra būdas naudos gavėjams apeiti atitinkamų įsipareigojimų panaikinimo taisyklių;

Pataisa 9

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| (9) | reikėtų nustatyti taisykles, taikytinas kitais atvejais, dėl kurių gali prireikti koreguoti DFP. Tokie koregavimai gali būti susiję su naujų taisyklių arba programų, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, uždelstu priėmimu arba
  su priemonėmis, susijusiomis su patikimu ekonomikos valdymu arba Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų ir priimtomis
  pagal atitinkamus pagrindinius aktus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(9)

reikėtų nustatyti taisykles, taikytinas kitais atvejais, dėl kurių gali prireikti koreguoti DFP. Tokie koregavimai gali būti susiję su naujų taisyklių arba programų, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, uždelstu priėmimu arba
  su priemonėmis, susijusiomis su patikimu ekonomikos valdymu arba Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų ir priimtomis
  pagal atitinkamus pagrindinius aktus;

| (9) | reikėtų nustatyti taisykles, taikytinas kitais atvejais, dėl kurių gali prireikti koreguoti DFP. Tokie koregavimai gali būti susiję su naujų taisyklių arba programų, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, uždelstu priėmimu arba
  biudžetinių įsipareigojimų vykdymo sustabdymu
  pagal atitinkamus pagrindinius aktus; |
| --- | --- |

(9)

reikėtų nustatyti taisykles, taikytinas kitais atvejais, dėl kurių gali prireikti koreguoti DFP. Tokie koregavimai gali būti susiję su naujų taisyklių arba programų, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, uždelstu priėmimu arba
  biudžetinių įsipareigojimų vykdymo sustabdymu
  pagal atitinkamus pagrindinius aktus;

Pataisa 10

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| (10) | DFP įgyvendinimo
  laikotarpio
  viduryje būtina atlikti jos
  veikimo
  peržiūrą. Į šios peržiūros rezultatus turėtų būti atsižvelgta keičiant šį reglamentą likusiais DFP galiojimo metais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(10)

DFP įgyvendinimo
  laikotarpio
  viduryje būtina atlikti jos
  veikimo
  peržiūrą. Į šios peržiūros rezultatus turėtų būti atsižvelgta keičiant šį reglamentą likusiais DFP galiojimo metais;

| (10) | siekiant atsižvelgti į naujas politikos priemones ir prioritetus turėtų būti atliktas DFP
  laikotarpio
  vidurio tikslinimas, pagrįstas DFP
  veikimo
  ir įgyvendinimo
  peržiūros
  rezultatais, o vykdant peržiūrą taip pat
  turėtų būti
  pateikta ataskaita, kurioje būtų nurodyti metodai, kaip praktiškai užtikrinti 5+5 metų finansinės programos įgyvendinimą
  ; |
| --- | --- |

(10)

siekiant atsižvelgti į naujas politikos priemones ir prioritetus turėtų būti atliktas DFP
  laikotarpio
  vidurio tikslinimas, pagrįstas DFP
  veikimo
  ir įgyvendinimo
  peržiūros
  rezultatais, o vykdant peržiūrą taip pat
  turėtų būti
  pateikta ataskaita, kurioje būtų nurodyti metodai, kaip praktiškai užtikrinti 5+5 metų finansinės programos įgyvendinimą
  ;

Pataisa 11

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | (10a) | siekiant įvykdyti Sąjungos įsipareigojimą tapti lydere įgyvendinant JT darnaus vystymosi tikslus, įskaitant lyčių lygybę, DFP tikslinimui rengiamasi atsižvelgiant į jų įgyvendinimo pažangą, padarytą vykdant visų sričių ES politiką ir iniciatyvas 2021–2027 m. DFP laikotarpiu, įvertintą remiantis Komisijos parengtais veiklos rodikliais, taip pat lyčių aspekto integravimo į visas ES veiklos sritis pažangą; DFP tikslinimas taip pat vykdomas atsižvelgiant į pažangą, padarytą siekiant bendro tikslo, kad 2021–2027 m. DFP laikotarpiu klimato politikos tikslams įgyvendinti būtų skirta 25 proc. ES išlaidų, ir tikslo, kad su klimatu susijusių išlaidų dalis vėliausiai 2027 m. sudarytų 30 proc., vertinant pagal veiklos rodiklius, kurie yra skirtingi klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos atvejais; atliekant tikslinimą taip pat reikėtų įvertinti, pasikonsultavus su nacionaliniais ir vietos suinteresuotaisiais subjektais, ar priimtos paprastinimo priemonės iš tikrųjų padėjo sumažinti administracinę naštą paramos gavėjams įgyvendinant programas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(10a)

siekiant įvykdyti Sąjungos įsipareigojimą tapti lydere įgyvendinant JT darnaus vystymosi tikslus, įskaitant lyčių lygybę, DFP tikslinimui rengiamasi atsižvelgiant į jų įgyvendinimo pažangą, padarytą vykdant visų sričių ES politiką ir iniciatyvas 2021–2027 m. DFP laikotarpiu, įvertintą remiantis Komisijos parengtais veiklos rodikliais, taip pat lyčių aspekto integravimo į visas ES veiklos sritis pažangą; DFP tikslinimas taip pat vykdomas atsižvelgiant į pažangą, padarytą siekiant bendro tikslo, kad 2021–2027 m. DFP laikotarpiu klimato politikos tikslams įgyvendinti būtų skirta 25 proc. ES išlaidų, ir tikslo, kad su klimatu susijusių išlaidų dalis vėliausiai 2027 m. sudarytų 30 proc., vertinant pagal veiklos rodiklius, kurie yra skirtingi klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos atvejais; atliekant tikslinimą taip pat reikėtų įvertinti, pasikonsultavus su nacionaliniais ir vietos suinteresuotaisiais subjektais, ar priimtos paprastinimo priemonės iš tikrųjų padėjo sumažinti administracinę naštą paramos gavėjams įgyvendinant programas;

Pataisa 12

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | (12a) | visos Sąjungos lygmeniu Sąjungos politikai įgyvendinti pagal Sutartis patiriamos išlaidos yra Sąjungos išlaidos pagal SESV 310 straipsnio 1 dalį, todėl jos turėtų būti įtrauktos į Sąjungos biudžetą laikantis SESV 314 straipsnyje nustatytos biudžeto procedūros ir taip užtikrinant pagrindinių principų, t. y. demokratinio piliečių atstovavimo priimant sprendimus, parlamentinės viešųjų finansų priežiūros ir sprendimų priėmimo proceso skaidrumo principų laikymąsi. DFP viršutinės ribos negali būti kliūtis Sąjungos politikos tikslams finansuoti lėšomis iš Sąjungos biudžeto. Todėl būtina numatyti DFP viršutinių ribų padidinimo galimybę atvejais, kai to reikia, kad būtų galima palengvinti Sąjungos politikos ir visų pirma naujų politikos tikslų finansavimą, nenaudojant tarpvyriausybinių finansinių metodų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(12a)

visos Sąjungos lygmeniu Sąjungos politikai įgyvendinti pagal Sutartis patiriamos išlaidos yra Sąjungos išlaidos pagal SESV 310 straipsnio 1 dalį, todėl jos turėtų būti įtrauktos į Sąjungos biudžetą laikantis SESV 314 straipsnyje nustatytos biudžeto procedūros ir taip užtikrinant pagrindinių principų, t. y. demokratinio piliečių atstovavimo priimant sprendimus, parlamentinės viešųjų finansų priežiūros ir sprendimų priėmimo proceso skaidrumo principų laikymąsi. DFP viršutinės ribos negali būti kliūtis Sąjungos politikos tikslams finansuoti lėšomis iš Sąjungos biudžeto. Todėl būtina numatyti DFP viršutinių ribų padidinimo galimybę atvejais, kai to reikia, kad būtų galima palengvinti Sąjungos politikos ir visų pirma naujų politikos tikslų finansavimą, nenaudojant tarpvyriausybinių finansinių metodų;

Pataisa 13

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| (13) | be to, būtina nustatyti specialias taisykles, skirtas didelio masto infrastruktūros projektams, kurie vykdomi daug ilgiau nei DFP nustatytas laikotarpis. Būtina nustatyti didžiausias bendrojo Sąjungos biudžeto įnašų į tuos projektus sumas, taip užtikrinant, kad
  jie
  nedarytų jokio poveikio kitiems iš to biudžeto finansuojamiems projektams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(13)

be to, būtina nustatyti specialias taisykles, skirtas didelio masto infrastruktūros projektams, kurie vykdomi daug ilgiau nei DFP nustatytas laikotarpis. Būtina nustatyti didžiausias bendrojo Sąjungos biudžeto įnašų į tuos projektus sumas, taip užtikrinant, kad
  jie
  nedarytų jokio poveikio kitiems iš to biudžeto finansuojamiems projektams;

| (13) | be to, būtina nustatyti specialias taisykles, skirtas didelio masto infrastruktūros projektams, kurie vykdomi daug ilgiau nei DFP nustatytas laikotarpis.
  Šių didelio masto projektų, kurie Sąjungai yra strategiškai svarbūs, finansavimas turi būti užtikrintas bendrajame Sąjungos biudžete, tačiau
  būtina nustatyti didžiausias bendrojo Sąjungos biudžeto įnašų į tuos projektus sumas, taip užtikrinant, kad
  galimas išlaidų viršijimas
  nedarytų jokio poveikio kitiems iš to biudžeto finansuojamiems projektams; |
| --- | --- |

(13)

be to, būtina nustatyti specialias taisykles, skirtas didelio masto infrastruktūros projektams, kurie vykdomi daug ilgiau nei DFP nustatytas laikotarpis.
  Šių didelio masto projektų, kurie Sąjungai yra strategiškai svarbūs, finansavimas turi būti užtikrintas bendrajame Sąjungos biudžete, tačiau
  būtina nustatyti didžiausias bendrojo Sąjungos biudžeto įnašų į tuos projektus sumas, taip užtikrinant, kad
  galimas išlaidų viršijimas
  nedarytų jokio poveikio kitiems iš to biudžeto finansuojamiems projektams;

Pataisa 14

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| (14) | būtina numatyti bendras tarpinstitucinio bendradarbiavimo biudžeto procedūros metu taisykles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(14)

būtina numatyti bendras tarpinstitucinio bendradarbiavimo biudžeto procedūros metu taisykles;

| (14) | būtina numatyti bendras
  skaidrumo užtikrinimo ir
  tarpinstitucinio bendradarbiavimo biudžeto procedūros metu taisykles
  , atsižvelgiant į Sutartyse nustatytus institucijų įgaliojimus biudžeto srityje, siekiant užtikrinti, kad sprendimai dėl biudžeto būtų priimami kuo atviriau ir kiek įmanoma labiau juos priartinant prie piliečių, kaip reikalaujama ES sutarties 10 straipsnio 3 dalyje, ir kad biudžeto procedūra vyktų sklandžiai, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje
  ; |
| --- | --- |

(14)

būtina numatyti bendras
  skaidrumo užtikrinimo ir
  tarpinstitucinio bendradarbiavimo biudžeto procedūros metu taisykles
  , atsižvelgiant į Sutartyse nustatytus institucijų įgaliojimus biudžeto srityje, siekiant užtikrinti, kad sprendimai dėl biudžeto būtų priimami kuo atviriau ir kiek įmanoma labiau juos priartinant prie piliečių, kaip reikalaujama ES sutarties 10 straipsnio 3 dalyje, ir kad biudžeto procedūra vyktų sklandžiai, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje
  ;

Pataisa 15

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| (15) | Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl naujos daugiametės finansinės programos anksčiau nei 2025 m. liepos 1 d.,
  kad
  institucijos
  galėtų
  ją priimti pakankamai iš anksto iki kitos daugiametės finansinės programos vykdymo pradžios. Pagal SESV 312 straipsnio 4 dalį šiame reglamente paskutiniams metams nustatytos viršutinės ribos turėtų būti toliau taikomos, jeigu nauja finansinė programa nebus priimta iki šiame reglamente nustatyto DFP laikotarpio pabaigos, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

(15)

Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl naujos daugiametės finansinės programos anksčiau nei 2025 m. liepos 1 d.,
  kad
  institucijos
  galėtų
  ją priimti pakankamai iš anksto iki kitos daugiametės finansinės programos vykdymo pradžios. Pagal SESV 312 straipsnio 4 dalį šiame reglamente paskutiniams metams nustatytos viršutinės ribos turėtų būti toliau taikomos, jeigu nauja finansinė programa nebus priimta iki šiame reglamente nustatyto DFP laikotarpio pabaigos,

| (15) | Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl naujos daugiametės finansinės programos anksčiau nei 2025 m. liepos 1 d.
  Nustačius šį terminą, naujai paskirta Komisija turės laiko, kurio jai reikės savo pasiūlymams parengti, o per 2024 m. rinkimus išrinktas Europos Parlamentas galės pateikti savo poziciją dėl DFP po 2027 m.
  Institucijos
  taip pat galės
  ją priimti pakankamai iš anksto iki kitos daugiametės finansinės programos vykdymo pradžios. Pagal SESV 312 straipsnio 4 dalį šiame reglamente paskutiniams metams nustatytos viršutinės ribos turėtų būti toliau taikomos, jeigu nauja finansinė programa nebus priimta iki šiame reglamente nustatyto DFP laikotarpio pabaigos. |
| --- | --- |

(15)

Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl naujos daugiametės finansinės programos anksčiau nei 2025 m. liepos 1 d.
  Nustačius šį terminą, naujai paskirta Komisija turės laiko, kurio jai reikės savo pasiūlymams parengti, o per 2024 m. rinkimus išrinktas Europos Parlamentas galės pateikti savo poziciją dėl DFP po 2027 m.
  Institucijos
  taip pat galės
  ją priimti pakankamai iš anksto iki kitos daugiametės finansinės programos vykdymo pradžios. Pagal SESV 312 straipsnio 4 dalį šiame reglamente paskutiniams metams nustatytos viršutinės ribos turėtų būti toliau taikomos, jeigu nauja finansinė programa nebus priimta iki šiame reglamente nustatyto DFP laikotarpio pabaigos.

Pataisa 16

Pasiūlymas dėl reglamento

1 skyriaus 3 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Nuosavų išteklių viršutinės ribos laikymasis | Santykis su nuosavais ištekliais |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Nuosavų išteklių viršutinės ribos laikymasis

Santykis su nuosavais ištekliais

Pataisa 17

Pasiūlymas dėl reglamento

1 skyriaus 3 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 4.   Kiekvienais DFP metais dėl visų reikalingų asignavimų mokėjimams, atlikus metinį koregavimą ir atsižvelgiant į visus kitus koregavimus ir pakeitimus, taip pat į 2 straipsnio 2 ir 3 dalių taikymą, negali susidaryti toks nuosavų išteklių poreikis, kuris viršytų nuosavų
  išteklių viršutinę ribą
  ,
  nustatytą pagal galiojantį Tarybos sprendimą dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuris priimtas
  pagal SESV 311 straipsnio
  trečią
  pastraipą
  (toliau – sprendimas dėl nuosavų išteklių)
  . | 4.   Kiekvienais DFP metais dėl visų reikalingų asignavimų mokėjimams, atlikus metinį koregavimą ir atsižvelgiant į visus kitus koregavimus ir pakeitimus, taip pat į 2 straipsnio 2 ir 3 dalių taikymą, negali susidaryti toks nuosavų išteklių poreikis, kuris viršytų nuosavų
  Sąjungos nuosavų išteklių ribas
  ,
  nedarant poveikio Sąjungos pareigai pasirūpinti savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis
  pagal SESV 311 straipsnio
  pirmą
  pastraipą
  , taip pat institucijų pareigai užtikrinti, kad būtų prieinamos finansinės priemonės, kurių reikia, kad Sąjunga galėtų vykdyti savo teisinius įsipareigojimus trečiosioms šalims, remdamasi SESV 323 straipsniu
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

4.   Kiekvienais DFP metais dėl visų reikalingų asignavimų mokėjimams, atlikus metinį koregavimą ir atsižvelgiant į visus kitus koregavimus ir pakeitimus, taip pat į 2 straipsnio 2 ir 3 dalių taikymą, negali susidaryti toks nuosavų išteklių poreikis, kuris viršytų nuosavų
  išteklių viršutinę ribą
  ,
  nustatytą pagal galiojantį Tarybos sprendimą dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuris priimtas
  pagal SESV 311 straipsnio
  trečią
  pastraipą
  (toliau – sprendimas dėl nuosavų išteklių)
  .

4.   Kiekvienais DFP metais dėl visų reikalingų asignavimų mokėjimams, atlikus metinį koregavimą ir atsižvelgiant į visus kitus koregavimus ir pakeitimus, taip pat į 2 straipsnio 2 ir 3 dalių taikymą, negali susidaryti toks nuosavų išteklių poreikis, kuris viršytų nuosavų
  Sąjungos nuosavų išteklių ribas
  ,
  nedarant poveikio Sąjungos pareigai pasirūpinti savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis
  pagal SESV 311 straipsnio
  pirmą
  pastraipą
  , taip pat institucijų pareigai užtikrinti, kad būtų prieinamos finansinės priemonės, kurių reikia, kad Sąjunga galėtų vykdyti savo teisinius įsipareigojimus trečiosioms šalims, remdamasi SESV 323 straipsniu
  .

Pataisa 18

Pataisa 18

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 skyriaus 3 straipsnio 5 dalis

1 skyriaus 3 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 5.
     
  Prireikus DFP nustatytos viršutinės ribos sumažinamos, kad būtų užtikrinta, jog laikomasi pagal galiojantį sprendimą dėl nuosavų išteklių nustatytos viršutinės nuosavų išteklių ribos. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

5.
     
  Prireikus DFP nustatytos viršutinės ribos sumažinamos, kad būtų užtikrinta, jog laikomasi pagal galiojantį sprendimą dėl nuosavų išteklių nustatytos viršutinės nuosavų išteklių ribos.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pataisa 19

Pataisa 19

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 skyriaus 5 straipsnio 4 dalis

2 skyriaus 5 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 4.
     
  Nedarant poveikio 6, 7 ir 8 straipsniams, neatliekami jokie atitinkamų metų tolesni techniniai koregavimai nei tais pačiais metais, nei kaip ex post pataisos vėlesniais metais. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

4.
     
  Nedarant poveikio 6, 7 ir 8 straipsniams, neatliekami jokie atitinkamų metų tolesni techniniai koregavimai nei tais pačiais metais, nei kaip ex post pataisos vėlesniais metais.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pataisa 20

Pataisa 20

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 skyriaus 7 straipsnio pavadinimas

2 skyriaus 7 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Koregavimai, susiję su

  priemonėmis, susijusiomis su patikimu ekonomikos valdymu arba Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų | Koregavimai, susiję su

  biudžetinių įsipareigojimų vykdymo sustabdymu |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

Koregavimai, susiję su

  priemonėmis, susijusiomis su patikimu ekonomikos valdymu arba Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų

Koregavimai, susiję su

priemonėmis, susijusiomis su patikimu ekonomikos valdymu arba Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų

Koregavimai, susiję su

  biudžetinių įsipareigojimų vykdymo sustabdymu

Koregavimai, susiję su

biudžetinių įsipareigojimų vykdymo sustabdymu

Pataisa 21

Pataisa 21

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 skyriaus 7 straipsnis

2 skyriaus 7 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Jeigu pagal atitinkamus pagrindinius aktus panaikinamas biudžetinių įsipareigojimų
  , susijusių su Sąjungos fondais,
  sustabdymas
  dėl priemonių
  ,
  susijusių su patikimu ekonomikos valdymu arba Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, sustabdytus įsipareigojimus atitinkančios
  sumos perkeliamos į kitus metus ir atitinkamai pakoreguojamos atitinkamos DFP nustatytos viršutinės ribos. Sustabdyti n metų įsipareigojimai negali būti pakartotinai įtraukti į biudžetą vėlesniais nei n+2 metais. | Jeigu pagal atitinkamus pagrindinius aktus panaikinamas biudžetinių įsipareigojimų sustabdymas,
  tai atitinkamos
  sumos perkeliamos į kitus metus ir atitinkamai pakoreguojamos atitinkamos DFP nustatytos viršutinės ribos. Sustabdyti n metų įsipareigojimai negali būti pakartotinai įtraukti į biudžetą vėlesniais nei n+2 metais.
  Nuo n + 3 metų į 12 straipsnyje nurodytą Sąjungos įsipareigojimų rezervą įrašoma suma, atitinkanti nepanaudotus įsipareigojimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

Jeigu pagal atitinkamus pagrindinius aktus panaikinamas biudžetinių įsipareigojimų
  , susijusių su Sąjungos fondais,
  sustabdymas
  dėl priemonių
  ,
  susijusių su patikimu ekonomikos valdymu arba Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, sustabdytus įsipareigojimus atitinkančios
  sumos perkeliamos į kitus metus ir atitinkamai pakoreguojamos atitinkamos DFP nustatytos viršutinės ribos. Sustabdyti n metų įsipareigojimai negali būti pakartotinai įtraukti į biudžetą vėlesniais nei n+2 metais.

, susijusių su Sąjungos fondais,

dėl priemonių

susijusių su patikimu ekonomikos valdymu arba Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, sustabdytus įsipareigojimus atitinkančios

Jeigu pagal atitinkamus pagrindinius aktus panaikinamas biudžetinių įsipareigojimų sustabdymas,
  tai atitinkamos
  sumos perkeliamos į kitus metus ir atitinkamai pakoreguojamos atitinkamos DFP nustatytos viršutinės ribos. Sustabdyti n metų įsipareigojimai negali būti pakartotinai įtraukti į biudžetą vėlesniais nei n+2 metais.
  Nuo n + 3 metų į 12 straipsnyje nurodytą Sąjungos įsipareigojimų rezervą įrašoma suma, atitinkanti nepanaudotus įsipareigojimus.

tai atitinkamos

Nuo n + 3 metų į 12 straipsnyje nurodytą Sąjungos įsipareigojimų rezervą įrašoma suma, atitinkanti nepanaudotus įsipareigojimus.

Pataisa 22

Pataisa 22

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 skyriaus 10 straipsnio 1 dalis

3 skyriaus 10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 1.   Europos Sąjungos solidarumo fondo
  , kurio tikslai ir taikymo sritis nustatyti Tarybos reglamente (EB) Nr. 2012/2002
  , didžiausia metinė suma neviršija
  600
   mln. EUR (2018 m. kainomis). Kiekvienų metų spalio 1 d. fonde lieka ne mažiau kaip ketvirtadalis tos metinės sumos, kad būtų galima patenkinti iki tų metų pabaigos atsirasiančius poreikius. N metais nepanaudota metinės sumos dalis gali būti išnaudota iki n+1 metų. Pirmiausia naudojama iš praėjusių metų perkelta metinės sumos dalis. N metų metinės sumos dalis, nepanaudota n+1 metais, panaikinama. | 1.   Europos Sąjungos solidarumo fondo
  paskirtis – užtikrinti finansinę paramą kurios nors valstybės narės arba šalies kandidatės teritorijoje įvykus didelėms nelaimėms, kaip apibrėžta atitinkamame pagrindiniame teisės akte
  ,
  o jo
  didžiausia metinė suma neviršija
  1 000
   mln. EUR (2018 m. kainomis). Kiekvienų metų spalio 1 d. fonde lieka ne mažiau kaip ketvirtadalis tos metinės sumos, kad būtų galima patenkinti iki tų metų pabaigos atsirasiančius poreikius. N metais nepanaudota metinės sumos dalis gali būti išnaudota iki n+1 metų. Pirmiausia naudojama iš praėjusių metų perkelta metinės sumos dalis. N metų metinės sumos dalis, nepanaudota n+1 metais, panaikinama. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

1.   Europos Sąjungos solidarumo fondo
  , kurio tikslai ir taikymo sritis nustatyti Tarybos reglamente (EB) Nr. 2012/2002
  , didžiausia metinė suma neviršija
  600
   mln. EUR (2018 m. kainomis). Kiekvienų metų spalio 1 d. fonde lieka ne mažiau kaip ketvirtadalis tos metinės sumos, kad būtų galima patenkinti iki tų metų pabaigos atsirasiančius poreikius. N metais nepanaudota metinės sumos dalis gali būti išnaudota iki n+1 metų. Pirmiausia naudojama iš praėjusių metų perkelta metinės sumos dalis. N metų metinės sumos dalis, nepanaudota n+1 metais, panaikinama.

1.   Europos Sąjungos solidarumo fondo
  paskirtis – užtikrinti finansinę paramą kurios nors valstybės narės arba šalies kandidatės teritorijoje įvykus didelėms nelaimėms, kaip apibrėžta atitinkamame pagrindiniame teisės akte
  ,
  o jo
  didžiausia metinė suma neviršija
  1 000
   mln. EUR (2018 m. kainomis). Kiekvienų metų spalio 1 d. fonde lieka ne mažiau kaip ketvirtadalis tos metinės sumos, kad būtų galima patenkinti iki tų metų pabaigos atsirasiančius poreikius. N metais nepanaudota metinės sumos dalis gali būti išnaudota iki n+1 metų. Pirmiausia naudojama iš praėjusių metų perkelta metinės sumos dalis. N metų metinės sumos dalis, nepanaudota n+1 metais, panaikinama.

Pataisa 23

Pataisa 23

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 skyriaus 10 straipsnio 1 a dalis (nauja)

3 skyriaus 10 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Europos Sąjungos solidarumo fondo asignavimai įtraukiami į Sąjungos bendrąjį biudžetą kaip atidėjinys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

1a.
     
  Europos Sąjungos solidarumo fondo asignavimai įtraukiami į Sąjungos bendrąjį biudžetą kaip atidėjinys.

Pataisa 24

Pataisa 24

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 skyriaus 11 straipsnio 2 dalis

3 skyriaus 11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 2.   
  Šiam
  rezervui skirta metinė suma yra
  600
   mln. EUR (2018 m. kainomis) ir ji gali būti išnaudota iki n+1 metų vadovaujantis Finansiniu reglamentu. Šis rezervas įtraukiamas į Sąjungos bendrąjį biudžetą kaip atidėjinys. Pirmiausia naudojama iš praėjusių metų perkelta metinės sumos dalis. N metų metinės sumos dalis, nepanaudota n+1 metais, panaikinama. Kiekvienų metų spalio 1 d. fonde lieka ne mažiau kaip
  ketvirtadalis
  n metų metinės sumos, kad būtų galima patenkinti iki tų metų pabaigos atsirasiančius poreikius. Atitinkamai vidinėms arba išorinėms operacijoms galima mobilizuoti ne daugiau kaip pusę sumos, turimos iki kiekvienų metų rugsėjo 30 d. Nuo spalio 1 d. likusi turimos sumos dalis gali būti mobilizuota arba vidinėms, arba išorinėms operacijoms, kad būtų galima patenkinti iki tų metų pabaigos atsirasiančius poreikius. | 2.   
  Neatidėliotinos pagalbos
  rezervui skirta metinė suma yra
  1 000
   mln. EUR (2018 m. kainomis) ir ji gali būti išnaudota iki n+1 metų vadovaujantis Finansiniu reglamentu. Šis rezervas įtraukiamas į Sąjungos bendrąjį biudžetą kaip atidėjinys. Pirmiausia naudojama iš praėjusių metų perkelta metinės sumos dalis. N metų metinės sumos dalis, nepanaudota n+1 metais, panaikinama. Kiekvienų metų spalio 1 d. fonde lieka ne mažiau kaip
  150 mln. EUR (2018 m. kainomis) iš
  n metų metinės sumos, kad būtų galima patenkinti iki tų metų pabaigos atsirasiančius poreikius. Atitinkamai vidinėms arba išorinėms operacijoms galima mobilizuoti ne daugiau kaip pusę sumos, turimos iki kiekvienų metų rugsėjo 30 d. Nuo spalio 1 d. likusi turimos sumos dalis gali būti mobilizuota arba vidinėms, arba išorinėms operacijoms, kad būtų galima patenkinti iki tų metų pabaigos atsirasiančius poreikius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

2.   
  Šiam
  rezervui skirta metinė suma yra
  600
   mln. EUR (2018 m. kainomis) ir ji gali būti išnaudota iki n+1 metų vadovaujantis Finansiniu reglamentu. Šis rezervas įtraukiamas į Sąjungos bendrąjį biudžetą kaip atidėjinys. Pirmiausia naudojama iš praėjusių metų perkelta metinės sumos dalis. N metų metinės sumos dalis, nepanaudota n+1 metais, panaikinama. Kiekvienų metų spalio 1 d. fonde lieka ne mažiau kaip
  ketvirtadalis
  n metų metinės sumos, kad būtų galima patenkinti iki tų metų pabaigos atsirasiančius poreikius. Atitinkamai vidinėms arba išorinėms operacijoms galima mobilizuoti ne daugiau kaip pusę sumos, turimos iki kiekvienų metų rugsėjo 30 d. Nuo spalio 1 d. likusi turimos sumos dalis gali būti mobilizuota arba vidinėms, arba išorinėms operacijoms, kad būtų galima patenkinti iki tų metų pabaigos atsirasiančius poreikius.

2.   
  Neatidėliotinos pagalbos
  rezervui skirta metinė suma yra
  1 000
   mln. EUR (2018 m. kainomis) ir ji gali būti išnaudota iki n+1 metų vadovaujantis Finansiniu reglamentu. Šis rezervas įtraukiamas į Sąjungos bendrąjį biudžetą kaip atidėjinys. Pirmiausia naudojama iš praėjusių metų perkelta metinės sumos dalis. N metų metinės sumos dalis, nepanaudota n+1 metais, panaikinama. Kiekvienų metų spalio 1 d. fonde lieka ne mažiau kaip
  150 mln. EUR (2018 m. kainomis) iš
  n metų metinės sumos, kad būtų galima patenkinti iki tų metų pabaigos atsirasiančius poreikius. Atitinkamai vidinėms arba išorinėms operacijoms galima mobilizuoti ne daugiau kaip pusę sumos, turimos iki kiekvienų metų rugsėjo 30 d. Nuo spalio 1 d. likusi turimos sumos dalis gali būti mobilizuota arba vidinėms, arba išorinėms operacijoms, kad būtų galima patenkinti iki tų metų pabaigos atsirasiančius poreikius.

Pataisa 25

Pataisa 25

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 skyriaus 12 straipsnio pavadinimas

3 skyriaus 12 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Bendroji įsipareigojimų marža (Sąjungos rezervas) | Bendroji įsipareigojimų marža (Sąjungos
  įsipareigojimų
  rezervas) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

Bendroji įsipareigojimų marža (Sąjungos rezervas)

Bendroji įsipareigojimų marža (Sąjungos
  įsipareigojimų
  rezervas)

įsipareigojimų

Pataisa 26

Pataisa 26

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 skyriaus 12 straipsnio 1 dalis

3 skyriaus 12 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 1.   Bendrąją įsipareigojimų maržą (Sąjungos rezervą), kurią galima panaudoti viršijant DFP nustatytas
  2022
  –2027 m. viršutines ribas, sudaro:






  a) | turimos likusios DFP
  n–1
  metų įsipareigojimų viršutinių ribų nesiekiančios maržos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

1.   Bendrąją įsipareigojimų maržą (Sąjungos rezervą), kurią galima panaudoti viršijant DFP nustatytas
  2022
  –2027 m. viršutines ribas, sudaro:

a)

turimos likusios DFP
  n–1
  metų įsipareigojimų viršutinių ribų nesiekiančios maržos;

| b) | nuo 2023 m., be a punkte nurodytų maržų,
  suma, lygiavertė asignavimams, panaikintiems n–2 metais, nedarant poveikio Finansinio reglamento [15] straipsniui. |
| --- | --- |

b)

nuo 2023 m., be a punkte nurodytų maržų,
  suma, lygiavertė asignavimams, panaikintiems n–2 metais, nedarant poveikio Finansinio reglamento [15] straipsniui.

1.   Bendrąją įsipareigojimų maržą (Sąjungos
  įsipareigojimų
  rezervą), kurią galima panaudoti viršijant DFP nustatytas
  2021
  –2027 m. viršutines ribas, sudaro:

| a) | turimos likusios DFP
  ankstesnių
  metų įsipareigojimų viršutinių ribų nesiekiančios maržos; |
| --- | --- |

a)

turimos likusios DFP
  ankstesnių
  metų įsipareigojimų viršutinių ribų nesiekiančios maržos;

| aa) | n-1 metų nepanaudoti įsipareigojimų asignavimai; |
| --- | --- |

aa)

n-1 metų nepanaudoti įsipareigojimų asignavimai;

| b) | suma, lygiavertė asignavimams, panaikintiems n–2 metais, nedarant poveikio Finansinio reglamento [15] straipsniui; |
| --- | --- |

b)

suma, lygiavertė asignavimams, panaikintiems n–2 metais, nedarant poveikio Finansinio reglamento [15] straipsniui;

| ba) | suma, lygiavertė n-3 metų sustabdytų įsipareigojimų asignavimų, kurie nebegali būti įtraukti į biudžetą pagal 7 straipsnį, sumai; |
| --- | --- |

ba)

suma, lygiavertė n-3 metų sustabdytų įsipareigojimų asignavimų, kurie nebegali būti įtraukti į biudžetą pagal 7 straipsnį, sumai;

| bb) | suma, lygiavertė pajamų, gautų iš baudų ir delspinigių, sumai. |
| --- | --- |

bb)

suma, lygiavertė pajamų, gautų iš baudų ir delspinigių, sumai.

Pataisa 27

Pataisa 27

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 skyriaus 12 straipsnio 2 dalis

3 skyriaus 12 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 2.   Bendrosios įsipareigojimų maržos (Sąjungos rezervo) lėšas arba jų dalį gali mobilizuoti Europos Parlamentas ir Taryba, vykdydami biudžeto procedūrą, numatytą SESV 314 straipsnyje. | 2.   Bendrosios įsipareigojimų maržos (Sąjungos
  įsipareigojimų
  rezervo) lėšas arba jų dalį gali mobilizuoti Europos Parlamentas ir Taryba, vykdydami biudžeto procedūrą, numatytą SESV 314 straipsnyje.
  N metų maržos gali būti mobilizuotos n ir n+1 metais, pasinaudojant Sąjungos įsipareigojimų rezervu, jei tai neprieštarauja rengiamiems taisomiesiems biudžetams ar taisomiesiems biudžetams, kuriuos numatyta parengti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

2.   Bendrosios įsipareigojimų maržos (Sąjungos rezervo) lėšas arba jų dalį gali mobilizuoti Europos Parlamentas ir Taryba, vykdydami biudžeto procedūrą, numatytą SESV 314 straipsnyje.

2.   Bendrosios įsipareigojimų maržos (Sąjungos
  įsipareigojimų
  rezervo) lėšas arba jų dalį gali mobilizuoti Europos Parlamentas ir Taryba, vykdydami biudžeto procedūrą, numatytą SESV 314 straipsnyje.
  N metų maržos gali būti mobilizuotos n ir n+1 metais, pasinaudojant Sąjungos įsipareigojimų rezervu, jei tai neprieštarauja rengiamiems taisomiesiems biudžetams ar taisomiesiems biudžetams, kuriuos numatyta parengti.

Pataisa 28

Pataisa 28

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 skyriaus 12 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3 skyriaus 12 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  2027 m. pabaigoje likusios sumos, kurias galima panaudoti pagal Sąjungos įsipareigojimų rezervą, perkeliamos į kitą DFP iki 2030 m. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

3a.
     
  2027 m. pabaigoje likusios sumos, kurias galima panaudoti pagal Sąjungos įsipareigojimų rezervą, perkeliamos į kitą DFP iki 2030 m.

Pataisa 29

Pataisa 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 skyriaus 13 straipsnio 1 dalis

3 skyriaus 13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Lankstumo priemonė gali būti naudojama siekiant užtikrinti galimybę atitinkamais finansiniais metais finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių nebūtų galima finansuoti laikantis vienai arba kelioms kitoms išlaidų kategorijoms nustatytų viršutinių ribų. Laikantis antros pastraipos, lankstumo priemonei skirtos metinės sumos viršutinė riba yra
  1 000
   mln. EUR (2018 m. kainomis). | Lankstumo priemonė gali būti naudojama siekiant užtikrinti galimybę atitinkamais finansiniais metais finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių nebūtų galima finansuoti laikantis vienai arba kelioms kitoms išlaidų kategorijoms nustatytų viršutinių ribų
  arba pasinaudojant Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu, Europos Sąjungos solidarumo fondu ir neatidėliotinos pagalbos rezervu
  . Laikantis antros pastraipos, lankstumo priemonei skirtos metinės sumos viršutinė riba yra
  2 000
   mln. EUR (2018 m. kainomis). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

Lankstumo priemonė gali būti naudojama siekiant užtikrinti galimybę atitinkamais finansiniais metais finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių nebūtų galima finansuoti laikantis vienai arba kelioms kitoms išlaidų kategorijoms nustatytų viršutinių ribų. Laikantis antros pastraipos, lankstumo priemonei skirtos metinės sumos viršutinė riba yra
  1 000
   mln. EUR (2018 m. kainomis).

1 000

Lankstumo priemonė gali būti naudojama siekiant užtikrinti galimybę atitinkamais finansiniais metais finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių nebūtų galima finansuoti laikantis vienai arba kelioms kitoms išlaidų kategorijoms nustatytų viršutinių ribų
  arba pasinaudojant Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu, Europos Sąjungos solidarumo fondu ir neatidėliotinos pagalbos rezervu
  . Laikantis antros pastraipos, lankstumo priemonei skirtos metinės sumos viršutinė riba yra
  2 000
   mln. EUR (2018 m. kainomis).

arba pasinaudojant Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu, Europos Sąjungos solidarumo fondu ir neatidėliotinos pagalbos rezervu

2 000

Pataisa 30

Pataisa 30

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 skyriaus 14 straipsnio 1 dalis

3 skyriaus 14 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 1.   Už DFP viršutinių ribų sudaromas nenumatytų atvejų rezervas, kuris neviršija
  0,03
   % Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų, kad juo būtų galima naudotis kaip kraštutine priemone reaguojant į nenumatytas aplinkybes. Jo lėšų mobilizavimas galimas tik teikiant taisomąjį arba metinį biudžetą. | 1.   Už DFP viršutinių ribų sudaromas nenumatytų atvejų rezervas, kuris neviršija
  0,05
   % Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų, kad juo būtų galima naudotis kaip kraštutine priemone reaguojant į nenumatytas aplinkybes. Jo lėšų mobilizavimas galimas tik teikiant taisomąjį arba metinį biudžetą.
  Jis gali būti mobilizuojamas ir įsipareigojimų, ir mokėjimų asignavimams arba tik mokėjimų asignavimams skirti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

1.   Už DFP viršutinių ribų sudaromas nenumatytų atvejų rezervas, kuris neviršija
  0,03
   % Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų, kad juo būtų galima naudotis kaip kraštutine priemone reaguojant į nenumatytas aplinkybes. Jo lėšų mobilizavimas galimas tik teikiant taisomąjį arba metinį biudžetą.

1.   Už DFP viršutinių ribų sudaromas nenumatytų atvejų rezervas, kuris neviršija
  0,05
   % Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų, kad juo būtų galima naudotis kaip kraštutine priemone reaguojant į nenumatytas aplinkybes. Jo lėšų mobilizavimas galimas tik teikiant taisomąjį arba metinį biudžetą.
  Jis gali būti mobilizuojamas ir įsipareigojimų, ir mokėjimų asignavimams arba tik mokėjimų asignavimams skirti.

Pataisa 31

Pataisa 31

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 skyriaus 14 straipsnio 2 dalis

3 skyriaus 14 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 2.   Bet kuriais konkrečiais metais iš nenumatytų atvejų rezervo naudojamos lėšos neviršija didžiausios sumos, nustatytos metiniame techniniame DFP koregavime
  , ir atitinka nuosavų išteklių viršutinę ribą
  . | 2.   Bet kuriais konkrečiais metais iš nenumatytų atvejų rezervo naudojamos lėšos neviršija didžiausios sumos, nustatytos metiniame techniniame DFP koregavime. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

2.   Bet kuriais konkrečiais metais iš nenumatytų atvejų rezervo naudojamos lėšos neviršija didžiausios sumos, nustatytos metiniame techniniame DFP koregavime
  , ir atitinka nuosavų išteklių viršutinę ribą
  .

2.   Bet kuriais konkrečiais metais iš nenumatytų atvejų rezervo naudojamos lėšos neviršija didžiausios sumos, nustatytos metiniame techniniame DFP koregavime.

Pataisa 32

Pataisa 32

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 skyriaus 14 straipsnio 3 dalis

3 skyriaus 14 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 3.
     
  Panaudotos nenumatytų atvejų rezervo lėšos visiškai kompensuojamos iš maržų, numatytų einamųjų ar ateinančių finansinių metų vienoje ar keliose DFP išlaidų kategorijose. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

3.
     
  Panaudotos nenumatytų atvejų rezervo lėšos visiškai kompensuojamos iš maržų, numatytų einamųjų ar ateinančių finansinių metų vienoje ar keliose DFP išlaidų kategorijose.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pataisa 33

Pataisa 33

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 skyriaus 14 straipsnio 4 dalis

3 skyriaus 14 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 4.
     
  Pagal 3 dalį kompensuotos sumos pagal DFP toliau nenaudojamos. Dėl nenumatytų atvejų rezervo naudojimo neviršijamos bendros DFP nustatytos einamųjų ir ateinančių finansinių metų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų viršutinės ribos. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

4.
     
  Pagal 3 dalį kompensuotos sumos pagal DFP toliau nenaudojamos. Dėl nenumatytų atvejų rezervo naudojimo neviršijamos bendros DFP nustatytos einamųjų ir ateinančių finansinių metų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų viršutinės ribos.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pataisa 34

Pataisa 34

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 skyriaus pavadinimas

4 skyriaus pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| DFP peržiūra ir keitimas | Keitimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

DFP peržiūra ir keitimas

Keitimas

Pataisa 35

Pataisa 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 skyriaus 15 straipsnio 1 dalis

4 skyriaus 15 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 1.   Nedarant poveikio 3 straipsnio 2 daliai, 16–20 straipsniams ir 24 straipsniui,
  iškilus nenumatytoms
  aplinkybėms,
  DFP gali būti keičiama laikantis pagal galiojantį sprendimą dėl nuosavų išteklių nustatytos nuosavų išteklių viršutinės ribos
  . | 1.   Nedarant poveikio 3 straipsnio 2 daliai, 16–20 straipsniams ir 24 straipsniui,
  atitinkamos DFP viršutinės ribos didinamos tuo atveju, jei tai būtina siekiant palengvinti Sąjungos politikos ir, visų pirma, naujų politikos tikslų finansavimą esant
  aplinkybėms,
  kai kitu atveju reikėtų numatyti papildomus tarpvyriausybinius arba iš dalies tarpvyriausybinius finansavimo metodus, kuriais būtų apeinama SESV 314 straipsnyje nustatyta biudžeto procedūra
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

1.   Nedarant poveikio 3 straipsnio 2 daliai, 16–20 straipsniams ir 24 straipsniui,
  iškilus nenumatytoms
  aplinkybėms,
  DFP gali būti keičiama laikantis pagal galiojantį sprendimą dėl nuosavų išteklių nustatytos nuosavų išteklių viršutinės ribos
  .

1.   Nedarant poveikio 3 straipsnio 2 daliai, 16–20 straipsniams ir 24 straipsniui,
  atitinkamos DFP viršutinės ribos didinamos tuo atveju, jei tai būtina siekiant palengvinti Sąjungos politikos ir, visų pirma, naujų politikos tikslų finansavimą esant
  aplinkybėms,
  kai kitu atveju reikėtų numatyti papildomus tarpvyriausybinius arba iš dalies tarpvyriausybinius finansavimo metodus, kuriais būtų apeinama SESV 314 straipsnyje nustatyta biudžeto procedūra
  .

Pataisa 36

Pataisa 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 skyriaus 15 straipsnio 3 dalis

4 skyriaus 15 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 3.
     
  Pagal 1 dalį pateiktame pasiūlyme dėl DFP keitimo nagrinėjama galimybė išlaidas perskirstyti tarp toje pačioje keičiamoje išlaidų kategorijoje esančių programų, visų pirma atsižvelgiant į visus galimus nevisiško asignavimų panaudojimo atvejus. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

3.
     
  Pagal 1 dalį pateiktame pasiūlyme dėl DFP keitimo nagrinėjama galimybė išlaidas perskirstyti tarp toje pačioje keičiamoje išlaidų kategorijoje esančių programų, visų pirma atsižvelgiant į visus galimus nevisiško asignavimų panaudojimo atvejus.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pataisa 37

Pataisa 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 skyriaus 16 straipsnio pavadinimas

4 skyriaus 16 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| DFP laikotarpio vidurio
  peržiūra | DFP laikotarpio vidurio
  tikslinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

DFP laikotarpio vidurio
  peržiūra

peržiūra

DFP laikotarpio vidurio
  tikslinimas

tikslinimas

Pataisa 38

Pataisa 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 skyriaus 16 straipsnis

4 skyriaus 16 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Iki
  2024
   m. 
  sausio
  1 d. Komisija pateikia DFP veikimo
  peržiūrą
  .
  Prireikus su šia peržiūra pateikiami atitinkami pasiūlymai. | Iki
  2023
   m. 
  liepos
  1 d. Komisija pateikia
  pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl šio reglamento persvarstymo pagal SESV nustatytas procedūras remdamasi
  DFP veikimo
  peržiūra. Nedarant poveikio šio reglamento 6 straipsniui, atliekant tokį tikslinimą nėra sumažinami iš anksto paskirstyti nacionaliniai paketai.




  Pasiūlymas parengiamas atsižvelgiant į:








  — | pažangos, padarytos siekiant bendro tikslo, kad 2021–2027 m. DFP laikotarpiu klimato politikos tikslams įgyvendinti būtų skirta 25 proc. ES išlaidų, ir kad kuo greičiau jos artėtų prie 30 proc., vertinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

Iki
  2024
   m. 
  sausio
  1 d. Komisija pateikia DFP veikimo
  peržiūrą
  .
  Prireikus su šia peržiūra pateikiami atitinkami pasiūlymai.

2024

sausio

peržiūrą

Prireikus su šia peržiūra pateikiami atitinkami pasiūlymai.

Iki
  2023
   m. 
  liepos
  1 d. Komisija pateikia
  pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl šio reglamento persvarstymo pagal SESV nustatytas procedūras remdamasi
  DFP veikimo
  peržiūra. Nedarant poveikio šio reglamento 6 straipsniui, atliekant tokį tikslinimą nėra sumažinami iš anksto paskirstyti nacionaliniai paketai.

2023

liepos

pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl šio reglamento persvarstymo pagal SESV nustatytas procedūras remdamasi

peržiūra. Nedarant poveikio šio reglamento 6 straipsniui, atliekant tokį tikslinimą nėra sumažinami iš anksto paskirstyti nacionaliniai paketai.

Pasiūlymas parengiamas atsižvelgiant į:

Pasiūlymas parengiamas atsižvelgiant į:

—

pažangos, padarytos siekiant bendro tikslo, kad 2021–2027 m. DFP laikotarpiu klimato politikos tikslams įgyvendinti būtų skirta 25 proc. ES išlaidų, ir kad kuo greičiau jos artėtų prie 30 proc., vertinimą;

pažangos, padarytos siekiant bendro tikslo, kad 2021–2027 m. DFP laikotarpiu klimato politikos tikslams įgyvendinti būtų skirta 25 proc. ES išlaidų, ir kad kuo greičiau jos artėtų prie 30 proc., vertinimą;

| — | JT darnaus vystymosi tikslų integravimą; |
| --- | --- |

—

JT darnaus vystymosi tikslų integravimą;

JT darnaus vystymosi tikslų integravimą;

| — | lyčių aspekto integravimą į Sąjungos biudžetą (biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą); |
| --- | --- |

—

lyčių aspekto integravimą į Sąjungos biudžetą (biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą);

lyčių aspekto integravimą į Sąjungos biudžetą (biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą);

| — | paprastinimo priemonių poveikis administracinės naštos mažinimui paramos gavėjams įgyvendinant finansines programas; vertinimas turi būti atliekamas konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

—

paprastinimo priemonių poveikis administracinės naštos mažinimui paramos gavėjams įgyvendinant finansines programas; vertinimas turi būti atliekamas konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais;

paprastinimo priemonių poveikis administracinės naštos mažinimui paramos gavėjams įgyvendinant finansines programas; vertinimas turi būti atliekamas konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais;

Pataisa 39

Pataisa 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 skyriaus 17 straipsnis

4 skyriaus 17 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Komisija, pranešdama Europos Parlamentui ir Tarybai apie DFP techninių koregavimų rezultatus,
  prireikus
  pateikia pasiūlymus dėl visų asignavimų mokėjimams keitimo, kuriuos ji, įvertinusi vykdymą, laiko būtinais, kad būtų užtikrintas patikimas kasmetinių mokėjimų viršutinių ribų valdymas ir visų pirma jų tinkamas vykdymas asignavimų įsipareigojimams atžvilgiu. | Komisija, pranešdama Europos Parlamentui ir Tarybai apie DFP techninių koregavimų rezultatus,
  arba tuomet, kai dėl mokėjimų viršutinių ribų Sąjunga gali nepajėgti įvykdyti savo teisinių įsipareigojimų,
  pateikia pasiūlymus dėl visų asignavimų mokėjimams keitimo, kuriuos ji, įvertinusi vykdymą, laiko būtinais, kad būtų užtikrintas patikimas kasmetinių mokėjimų viršutinių ribų valdymas ir visų pirma jų tinkamas vykdymas asignavimų įsipareigojimams atžvilgiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

Komisija, pranešdama Europos Parlamentui ir Tarybai apie DFP techninių koregavimų rezultatus,
  prireikus
  pateikia pasiūlymus dėl visų asignavimų mokėjimams keitimo, kuriuos ji, įvertinusi vykdymą, laiko būtinais, kad būtų užtikrintas patikimas kasmetinių mokėjimų viršutinių ribų valdymas ir visų pirma jų tinkamas vykdymas asignavimų įsipareigojimams atžvilgiu.

prireikus

Komisija, pranešdama Europos Parlamentui ir Tarybai apie DFP techninių koregavimų rezultatus,
  arba tuomet, kai dėl mokėjimų viršutinių ribų Sąjunga gali nepajėgti įvykdyti savo teisinių įsipareigojimų,
  pateikia pasiūlymus dėl visų asignavimų mokėjimams keitimo, kuriuos ji, įvertinusi vykdymą, laiko būtinais, kad būtų užtikrintas patikimas kasmetinių mokėjimų viršutinių ribų valdymas ir visų pirma jų tinkamas vykdymas asignavimų įsipareigojimams atžvilgiu.

arba tuomet, kai dėl mokėjimų viršutinių ribų Sąjunga gali nepajėgti įvykdyti savo teisinių įsipareigojimų,

Pataisa 40

Pataisa 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 skyriaus 21 straipsnio 1 dalis

5 skyriaus 21 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 1.   Didžiausia
  14 196  mln. EUR
  suma
  (2018 m. kainomis)
  iš bendrojo Sąjungos biudžeto 2021–2027 m. laikotarpiui skiriama didelio masto projektams pagal [Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą XXXX/XX, Kosmoso programą]. | 1.   Didžiausia suma iš bendrojo Sąjungos biudžeto 2021–2027 m. laikotarpiui
  bendrai
  skiriama
  Europos palydovinėms navigacijos programoms (EGNOS ir GALILEO) ir programai „Copernicus“ (Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programai). Nustatoma didžiausia suma, 15 proc. viršijanti orientacines sumas, abiem
  didelio masto projektams
  numatytas
  pagal [Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą XXXX/XX, Kosmoso programą].
  Bet koks šios didžiausios sumos padidinimas finansuojamas iš maržų arba specialiųjų priemonių ir dėl jo nesumažinamas finansavimas kitoms programoms ir projektams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

1.   Didžiausia
  14 196  mln. EUR
  suma
  (2018 m. kainomis)
  iš bendrojo Sąjungos biudžeto 2021–2027 m. laikotarpiui skiriama didelio masto projektams pagal [Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą XXXX/XX, Kosmoso programą].

1.   Didžiausia suma iš bendrojo Sąjungos biudžeto 2021–2027 m. laikotarpiui
  bendrai
  skiriama
  Europos palydovinėms navigacijos programoms (EGNOS ir GALILEO) ir programai „Copernicus“ (Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programai). Nustatoma didžiausia suma, 15 proc. viršijanti orientacines sumas, abiem
  didelio masto projektams
  numatytas
  pagal [Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą XXXX/XX, Kosmoso programą].
  Bet koks šios didžiausios sumos padidinimas finansuojamas iš maržų arba specialiųjų priemonių ir dėl jo nesumažinamas finansavimas kitoms programoms ir projektams.

Pataisa 41

Pataisa 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 skyriaus 21 straipsnio 2 a dalis (nauja)

5 skyriaus 21 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Jei atsirastų pirmiau minėtų didelio masto projektų papildomų finansavimo iš Sąjungos biudžeto poreikių, Komisija pasiūlo atitinkamai patikslinti DFP viršutines ribas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

2a.
     
  Jei atsirastų pirmiau minėtų didelio masto projektų papildomų finansavimo iš Sąjungos biudžeto poreikių, Komisija pasiūlo atitinkamai patikslinti DFP viršutines ribas.

Pataisa 42

Pataisa 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 skyriaus pavadinimas

6 skyriaus pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Tarpinstitucinis bendradarbiavimas biudžeto procedūros metu | Skaidrumas ir
  tarpinstitucinis bendradarbiavimas biudžeto procedūros metu |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

Tarpinstitucinis bendradarbiavimas biudžeto procedūros metu

Skaidrumas ir
  tarpinstitucinis bendradarbiavimas biudžeto procedūros metu

Skaidrumas ir

Pataisa 43

Pataisa 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 skyriaus 22 straipsnis

6 skyriaus 22 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Tarpinstitucinis bendradarbiavimas biudžeto procedūros metu | Skaidrumas ir
  tarpinstitucinis bendradarbiavimas biudžeto procedūros metu |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

Tarpinstitucinis bendradarbiavimas biudžeto procedūros metu

Skaidrumas ir
  tarpinstitucinis bendradarbiavimas biudžeto procedūros metu

Skaidrumas ir

Pataisa 44

Pataisa 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 skyriaus 22 straipsnio 4 a pastraipa (nauja)

6 skyriaus 22 straipsnio 4 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | Kai vyksta politinio lygmens posėdžiai, ir Europos Parlamentui, ir Tarybai atstovauja atitinkamų institucijų nariai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

Kai vyksta politinio lygmens posėdžiai, ir Europos Parlamentui, ir Tarybai atstovauja atitinkamų institucijų nariai.

Kai vyksta politinio lygmens posėdžiai, ir Europos Parlamentui, ir Tarybai atstovauja atitinkamų institucijų nariai.

Pataisa 45

Pataisa 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 skyriaus 22 straipsnio 4 b pastraipa (nauja)

6 skyriaus 22 straipsnio 4 b pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas ir Taryba posėdžiauja viešai, kai tvirtina savo atitinkamas pozicijas dėl biudžeto projekto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

Europos Parlamentas ir Taryba posėdžiauja viešai, kai tvirtina savo atitinkamas pozicijas dėl biudžeto projekto.

Europos Parlamentas ir Taryba posėdžiauja viešai, kai tvirtina savo atitinkamas pozicijas dėl biudžeto projekto.

Pataisa 46

Pataisa 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 skyriaus 23 straipsnis

6 skyriaus 23 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Visos Sąjungos ir Euratomo išlaidos ir pajamos įtraukiamos į bendrąjį Sąjungos biudžetą pagal
  Finansinio reglamento [7] straipsnį
  , įskaitant išlaidas, susijusias su atitinkamais sprendimais, kuriuos, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, vieningai priima Taryba pagal SESV 332 straipsnį. | Visos Sąjungos ir Euratomo išlaidos ir pajamos įtraukiamos į bendrąjį Sąjungos biudžetą pagal
  SESV 310 straipsnio 1 dalį
  , įskaitant išlaidas, susijusias su atitinkamais sprendimais, kuriuos, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, vieningai priima Taryba pagal SESV 332 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

Visos Sąjungos ir Euratomo išlaidos ir pajamos įtraukiamos į bendrąjį Sąjungos biudžetą pagal
  Finansinio reglamento [7] straipsnį
  , įskaitant išlaidas, susijusias su atitinkamais sprendimais, kuriuos, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, vieningai priima Taryba pagal SESV 332 straipsnį.

Finansinio reglamento [7] straipsnį

Visos Sąjungos ir Euratomo išlaidos ir pajamos įtraukiamos į bendrąjį Sąjungos biudžetą pagal
  SESV 310 straipsnio 1 dalį
  , įskaitant išlaidas, susijusias su atitinkamais sprendimais, kuriuos, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, vieningai priima Taryba pagal SESV 332 straipsnį.

SESV 310 straipsnio 1 dalį

Pataisa 47

Pataisa 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 skyriaus 24 straipsnis

7 skyriaus 24 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Anksčiau nei 2025 m. liepos 1 d. Komisija pateikia pasiūlymą dėl naujos daugiametės finansinės programos. | Iki 2023 m. liepos 1 d. Komisija kartu su pasiūlymais dėl laikotarpio vidurio tikslinimo pateikia ataskaitą, kurioje nurodomi metodai, kaip praktiškai užtikrinti 5+5 metų finansinės programos įgyvendinimą.


  Anksčiau nei 2025 m. liepos 1 d. Komisija pateikia pasiūlymą dėl naujos daugiametės finansinės programos.


  Jeigu iki 2027 m. gruodžio 31 d. nepriimamas Tarybos reglamentas, kuriuo nustatoma nauja daugiametė finansinė programa, DFP nurodytos paskutinių metų viršutinės ribos ir kitos nuostatos taikomos toliau, kol priimamas reglamentas, kuriuo nustatoma nauja finansinė programa. Jeigu nauja valstybė narė į Sąjungą įstoja po 2020 m., prireikus išplėsta finansinė programa tikslinama, kad būtų atsižvelgta į įstojimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

Anksčiau nei 2025 m. liepos 1 d. Komisija pateikia pasiūlymą dėl naujos daugiametės finansinės programos.

Iki 2023 m. liepos 1 d. Komisija kartu su pasiūlymais dėl laikotarpio vidurio tikslinimo pateikia ataskaitą, kurioje nurodomi metodai, kaip praktiškai užtikrinti 5+5 metų finansinės programos įgyvendinimą.

Iki 2023 m. liepos 1 d. Komisija kartu su pasiūlymais dėl laikotarpio vidurio tikslinimo pateikia ataskaitą, kurioje nurodomi metodai, kaip praktiškai užtikrinti 5+5 metų finansinės programos įgyvendinimą.

Anksčiau nei 2025 m. liepos 1 d. Komisija pateikia pasiūlymą dėl naujos daugiametės finansinės programos.

Jeigu iki 2027 m. gruodžio 31 d. nepriimamas Tarybos reglamentas, kuriuo nustatoma nauja daugiametė finansinė programa, DFP nurodytos paskutinių metų viršutinės ribos ir kitos nuostatos taikomos toliau, kol priimamas reglamentas, kuriuo nustatoma nauja finansinė programa. Jeigu nauja valstybė narė į Sąjungą įstoja po 2020 m., prireikus išplėsta finansinė programa tikslinama, kad būtų atsižvelgta į įstojimą.

Jeigu iki 2027 m. gruodžio 31 d. nepriimamas Tarybos reglamentas, kuriuo nustatoma nauja daugiametė finansinė programa, DFP nurodytos paskutinių metų viršutinės ribos ir kitos nuostatos taikomos toliau, kol priimamas reglamentas, kuriuo nustatoma nauja finansinė programa. Jeigu nauja valstybė narė į Sąjungą įstoja po 2020 m., prireikus išplėsta finansinė programa tikslinama, kad būtų atsižvelgta į įstojimą.

E.   PASIŪLYMO DĖL TARPINSTITUCINIO SUSITARIMO PATAISOS

E.

PASIŪLYMO DĖL TARPINSTITUCINIO SUSITARIMO PATAISOS

| 52. | pabrėžia, kad po derybų dėl naujo DFP reglamento ir jį priėmus pasiūlymas dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo turėtų būti iš dalies pakeistas taip: |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad po derybų dėl naujo DFP reglamento ir jį priėmus pasiūlymas dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo turėtų būti iš dalies pakeistas taip:

Pataisa 48

Pataisa 48

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

1 dalis

1 dalis

A skyriaus 6 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | 6a. | Informacija apie operacijas, neįtrauktas į bendrąjį Sąjungos biudžetą, ir numatomus įvairių Sąjungos nuosavų išteklių kategorijų pokyčius yra nurodoma atskirose lentelėse, darant atitinkamas nuorodas. Ši informacija atnaujinama kiekvienais metais kartu su dokumentais, pateikiamais su biudžeto projektu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

6a.

6a.

Informacija apie operacijas, neįtrauktas į bendrąjį Sąjungos biudžetą, ir numatomus įvairių Sąjungos nuosavų išteklių kategorijų pokyčius yra nurodoma atskirose lentelėse, darant atitinkamas nuorodas. Ši informacija atnaujinama kiekvienais metais kartu su dokumentais, pateikiamais su biudžeto projektu.

Pataisa 49

Pataisa 49

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

I dalis

I dalis

A skyriaus 7 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 7. | Siekdamos patikimo finansų valdymo, institucijos biudžeto procedūros ir biudžeto priėmimo metu
  kuo labiau
  užtikrina, kad liktų pakankamos
  maržos iki
  įvairioms DFP išlaidų kategorijoms nustatytų viršutinių ribų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

7.

Siekdamos patikimo finansų valdymo, institucijos biudžeto procedūros ir biudžeto priėmimo metu
  kuo labiau
  užtikrina, kad liktų pakankamos
  maržos iki
  įvairioms DFP išlaidų kategorijoms nustatytų viršutinių ribų.

kuo labiau

maržos iki

| 7. | Siekdamos patikimo finansų valdymo, institucijos biudžeto procedūros ir biudžeto priėmimo metu
  , kiek įmanoma,
  užtikrina, kad liktų pakankamos
  maržų sumos neviršijant
  įvairioms DFP išlaidų kategorijoms nustatytų viršutinių ribų
  ar pakankamos sumos, kuriomis būtų galima pasinaudoti pagal esamas specialias priemones
  . |
| --- | --- |

7.

Siekdamos patikimo finansų valdymo, institucijos biudžeto procedūros ir biudžeto priėmimo metu
  , kiek įmanoma,
  užtikrina, kad liktų pakankamos
  maržų sumos neviršijant
  įvairioms DFP išlaidų kategorijoms nustatytų viršutinių ribų
  ar pakankamos sumos, kuriomis būtų galima pasinaudoti pagal esamas specialias priemones
  .

, kiek įmanoma,

maržų sumos neviršijant

ar pakankamos sumos, kuriomis būtų galima pasinaudoti pagal esamas specialias priemones

Pataisa 50

Pataisa 50

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

I dalis

I dalis

A skyriaus 8 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Mokėjimų asignavimų prognozių

  po 2027 m. atnaujinimas








  8. | 2024 m.
  Komisija
  atnaujins
  mokėjimų asignavimų prognozes po 2027 m.
  Tose atnaujintose prognozėse atsižvelgiama į visą susijusią informaciją, įskaitant biudžeto asignavimų įsipareigojimams ir biudžeto asignavimų mokėjimams realų vykdymą, taip pat į vykdymo prognozes. Jose taip pat atsižvelgiama į taisykles, kurios skirtos užtikrinti, kad mokėjimų asignavimai būtų tvarkingai nustatomi atsižvelgiant į įsipareigojimų asignavimus ir Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų augimo prognozes. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

Mokėjimų asignavimų prognozių

  po 2027 m. atnaujinimas

Mokėjimų asignavimų prognozių

po 2027 m. atnaujinimas

8.

2024 m.
  Komisija
  atnaujins
  mokėjimų asignavimų prognozes po 2027 m.

2024 m.

atnaujins

Tose atnaujintose prognozėse atsižvelgiama į visą susijusią informaciją, įskaitant biudžeto asignavimų įsipareigojimams ir biudžeto asignavimų mokėjimams realų vykdymą, taip pat į vykdymo prognozes. Jose taip pat atsižvelgiama į taisykles, kurios skirtos užtikrinti, kad mokėjimų asignavimai būtų tvarkingai nustatomi atsižvelgiant į įsipareigojimų asignavimus ir Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų augimo prognozes.

Mokėjimų asignavimų prognozių

  atnaujinimas

Mokėjimų asignavimų prognozių

atnaujinimas

| 8. | Kiekvienais metais
  Komisija
  atnaujina
  mokėjimų asignavimų prognozes
  iki ir
  po 2027 m.
  Tose atnaujintose prognozėse atsižvelgiama į visą susijusią informaciją, įskaitant biudžeto asignavimų įsipareigojimams ir biudžeto asignavimų mokėjimams realų vykdymą, taip pat į vykdymo prognozes. Jose taip pat atsižvelgiama į taisykles, kurios skirtos užtikrinti, kad mokėjimų asignavimai būtų tvarkingai nustatomi atsižvelgiant į įsipareigojimų asignavimus ir Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų augimo prognozes. |
| --- | --- |

8.

Kiekvienais metais
  Komisija
  atnaujina
  mokėjimų asignavimų prognozes
  iki ir
  po 2027 m.

Kiekvienais metais

atnaujina

iki ir

Tose atnaujintose prognozėse atsižvelgiama į visą susijusią informaciją, įskaitant biudžeto asignavimų įsipareigojimams ir biudžeto asignavimų mokėjimams realų vykdymą, taip pat į vykdymo prognozes. Jose taip pat atsižvelgiama į taisykles, kurios skirtos užtikrinti, kad mokėjimų asignavimai būtų tvarkingai nustatomi atsižvelgiant į įsipareigojimų asignavimus ir Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų augimo prognozes.

Pataisa 51

Pataisa 51

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

I dalis

I dalis

B skyriaus 9 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 9. | Komisija pateikia
  Europos Parlamentui ir Tarybai
  pasiūlymą
  pervesti
  Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas
  į atitinkamas biudžeto eilutes
  , kai įvykdomos atitinkamame pagrindiniame teisės akte nustatytos to fondo
  lėšų
  mobilizavimo sąlygos.
  Su Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu susiję perkėlimai atliekami pagal Finansinį reglamentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

9.

Komisija pateikia
  Europos Parlamentui ir Tarybai
  pasiūlymą
  pervesti
  Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas
  į atitinkamas biudžeto eilutes
  , kai įvykdomos atitinkamame pagrindiniame teisės akte nustatytos to fondo
  lėšų
  mobilizavimo sąlygos.

Europos Parlamentui ir Tarybai

pervesti

į atitinkamas biudžeto eilutes

lėšų

Su Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu susiję perkėlimai atliekami pagal Finansinį reglamentą.

| 9. | Komisija pateikia pasiūlymą
  mobilizuoti
  Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas, kai įvykdomos atitinkamame pagrindiniame teisės akte nustatytos to fondo mobilizavimo sąlygos
  . Sprendimą mobilizuoti Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas Europos Parlamentas ir Taryba priima kartu.




  Pateikdama pasiūlymą dėl sprendimo mobilizuoti Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas, tuo pačiu metu Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl perkėlimo į atitinkamas biudžeto eilutes.




  Jei nepavyksta susitarti, klausimas nagrinėjamas kitame trišaliame dialoge biudžeto klausimais.


  Su Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu susiję perkėlimai atliekami pagal Finansinį reglamentą. |
| --- | --- |

9.

Komisija pateikia pasiūlymą
  mobilizuoti
  Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas, kai įvykdomos atitinkamame pagrindiniame teisės akte nustatytos to fondo mobilizavimo sąlygos
  . Sprendimą mobilizuoti Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas Europos Parlamentas ir Taryba priima kartu.

mobilizuoti

. Sprendimą mobilizuoti Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas Europos Parlamentas ir Taryba priima kartu.

Pateikdama pasiūlymą dėl sprendimo mobilizuoti Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas, tuo pačiu metu Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl perkėlimo į atitinkamas biudžeto eilutes.

Pateikdama pasiūlymą dėl sprendimo mobilizuoti Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas, tuo pačiu metu Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl perkėlimo į atitinkamas biudžeto eilutes.

Jei nepavyksta susitarti, klausimas nagrinėjamas kitame trišaliame dialoge biudžeto klausimais.

Jei nepavyksta susitarti, klausimas nagrinėjamas kitame trišaliame dialoge biudžeto klausimais.

Su Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu susiję perkėlimai atliekami pagal Finansinį reglamentą.

Pataisa 52

Pataisa 52

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

I dalis

I dalis

B skyriaus 10 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 10. | Komisija pateikia pasiūlymą
  dėl tinkamos biudžeto priemonės pagal Finansinį reglamentą
  , kai įvykdomos atitinkamame pagrindiniame teisės akte nustatytos Europos
  Sąjungos
  solidarumo fondo
  lėšų mobilizavimo sąlygos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

10.

Komisija pateikia pasiūlymą
  dėl tinkamos biudžeto priemonės pagal Finansinį reglamentą
  , kai įvykdomos atitinkamame pagrindiniame teisės akte nustatytos Europos
  Sąjungos
  solidarumo fondo
  lėšų mobilizavimo sąlygos
  .

dėl tinkamos biudžeto priemonės pagal Finansinį reglamentą

Sąjungos

lėšų mobilizavimo sąlygos

| 10. | Komisija pateikia pasiūlymą
  mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas
  , kai įvykdomos atitinkamame pagrindiniame teisės akte nustatytos
  to fondo mobilizavimo sąlygos. Sprendimą mobilizuoti Solidarumo fondo lėšas kartu priima Europos Parlamentas ir Taryba.




  Pateikdama pasiūlymą dėl sprendimo mobilizuoti Solidarumo fondo lėšas, tuo pačiu metu Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl perkėlimo į atitinkamas biudžeto eilutes.




  Jei nepavyksta susitarti, klausimas nagrinėjamas kitame trišaliame dialoge biudžeto klausimais.




  Su Solidarumo fondu susiję perkėlimai atliekami pagal Finansinį reglamentą. |
| --- | --- |

10.

Komisija pateikia pasiūlymą
  mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas
  , kai įvykdomos atitinkamame pagrindiniame teisės akte nustatytos
  to fondo mobilizavimo sąlygos. Sprendimą mobilizuoti Solidarumo fondo lėšas kartu priima Europos Parlamentas ir Taryba.

mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas

to fondo mobilizavimo sąlygos. Sprendimą mobilizuoti Solidarumo fondo lėšas kartu priima Europos Parlamentas ir Taryba.

Pateikdama pasiūlymą dėl sprendimo mobilizuoti Solidarumo fondo lėšas, tuo pačiu metu Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl perkėlimo į atitinkamas biudžeto eilutes.

Pateikdama pasiūlymą dėl sprendimo mobilizuoti Solidarumo fondo lėšas, tuo pačiu metu Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl perkėlimo į atitinkamas biudžeto eilutes.

Jei nepavyksta susitarti, klausimas nagrinėjamas kitame trišaliame dialoge biudžeto klausimais.

Jei nepavyksta susitarti, klausimas nagrinėjamas kitame trišaliame dialoge biudžeto klausimais.

Su Solidarumo fondu susiję perkėlimai atliekami pagal Finansinį reglamentą.

Su Solidarumo fondu susiję perkėlimai atliekami pagal Finansinį reglamentą.

Pataisa 53

Pataisa 53

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

I dalis

I dalis

B skyriaus 11 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 11. | Kai Komisija mano, kad reikia panaudoti neatidėliotinos pagalbos rezervą, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą perkelti lėšas iš šio rezervo į atitinkamas biudžeto eilutes pagal Finansinį reglamentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

11.

Kai Komisija mano, kad reikia panaudoti neatidėliotinos pagalbos rezervą, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą perkelti lėšas iš šio rezervo į atitinkamas biudžeto eilutes pagal Finansinį reglamentą.

| 11. | Kai Komisija mano, kad reikia panaudoti neatidėliotinos pagalbos rezervą, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą perkelti lėšas iš šio rezervo į atitinkamas biudžeto eilutes pagal Finansinį reglamentą.


  Jei nepavyksta susitarti, klausimas nagrinėjamas kitame trišaliame dialoge biudžeto klausimais. |
| --- | --- |

11.

Kai Komisija mano, kad reikia panaudoti neatidėliotinos pagalbos rezervą, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą perkelti lėšas iš šio rezervo į atitinkamas biudžeto eilutes pagal Finansinį reglamentą.

Jei nepavyksta susitarti, klausimas nagrinėjamas kitame trišaliame dialoge biudžeto klausimais.

Jei nepavyksta susitarti, klausimas nagrinėjamas kitame trišaliame dialoge biudžeto klausimais.

Pataisa 54

Pataisa 54

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

I dalis

I dalis

B skyriaus 12 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| Lankstumo priemonė







  12. | Pasiūlymą mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas Komisija pateikia
  išnagrinėjusi visas galimybes perskirstyti asignavimus
  išlaidų
  kategorijoje, kurioje yra lėšų papildomoms išlaidoms poreikis
  .
  Pasiūlyme nurodomi finansuotini poreikiai ir suma
  . Toks pasiūlymas gali būti pateiktas dėl biudžeto projekto arba taisomojo biudžeto projekto.


  Lankstumo priemonės lėšas gali mobilizuoti Europos Parlamentas ir Taryba, vykdydami biudžeto procedūrą pagal SESV 314 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

Lankstumo priemonė

Lankstumo priemonė

12.

Pasiūlymą mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas Komisija pateikia
  išnagrinėjusi visas galimybes perskirstyti asignavimus
  išlaidų
  kategorijoje, kurioje yra lėšų papildomoms išlaidoms poreikis
  .

išnagrinėjusi visas galimybes perskirstyti asignavimus

kategorijoje, kurioje yra lėšų papildomoms išlaidoms poreikis

Pasiūlyme nurodomi finansuotini poreikiai ir suma
  . Toks pasiūlymas gali būti pateiktas dėl biudžeto projekto arba taisomojo biudžeto projekto.

. Toks pasiūlymas gali būti pateiktas dėl biudžeto projekto arba taisomojo biudžeto projekto.

Lankstumo priemonės lėšas gali mobilizuoti Europos Parlamentas ir Taryba, vykdydami biudžeto procedūrą pagal SESV 314 straipsnį.

Lankstumo priemonė

Lankstumo priemonė

| 12. | Pasiūlymą mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas Komisija pateikia
  tuomet, kai išnaudojamos atitinkamose
  išlaidų
  kategorijose numatytos maržos
  .
  Pasiūlyme nurodomi finansuotini poreikiai ir suma.
  Lankstumo priemonės lėšas gali mobilizuoti Europos Parlamentas ir Taryba, vykdydami biudžeto procedūrą pagal SESV 314 straipsnį. |
| --- | --- |

12.

Pasiūlymą mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas Komisija pateikia
  tuomet, kai išnaudojamos atitinkamose
  išlaidų
  kategorijose numatytos maržos
  .

tuomet, kai išnaudojamos atitinkamose

kategorijose numatytos maržos

Pasiūlyme nurodomi finansuotini poreikiai ir suma.

Lankstumo priemonės lėšas gali mobilizuoti Europos Parlamentas ir Taryba, vykdydami biudžeto procedūrą pagal SESV 314 straipsnį.

Pataisa 55

Pataisa 55

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

I dalis

I dalis

B skyriaus 13 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 13. | Nuodugniai išanalizavusi visas kitas finansines galimybes, Komisija siūlo mobilizuoti nenumatytų atvejų rezervo lėšas arba jų dalį.
  Toks pasiūlymas gali būti pateiktas dėl biudžeto projekto arba taisomojo biudžeto projekto.


  Nenumatytų atvejų rezervo lėšas gali mobilizuoti Europos Parlamentas ir Taryba, vykdydami biudžeto procedūrą pagal SESV 314 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

13.

Nuodugniai išanalizavusi visas kitas finansines galimybes, Komisija siūlo mobilizuoti nenumatytų atvejų rezervo lėšas arba jų dalį.
  Toks pasiūlymas gali būti pateiktas dėl biudžeto projekto arba taisomojo biudžeto projekto.

Toks pasiūlymas gali būti pateiktas dėl biudžeto projekto arba taisomojo biudžeto projekto.

Nenumatytų atvejų rezervo lėšas gali mobilizuoti Europos Parlamentas ir Taryba, vykdydami biudžeto procedūrą pagal SESV 314 straipsnį.

| 13. | Nuodugniai išanalizavusi visas kitas finansines galimybes, Komisija siūlo mobilizuoti nenumatytų atvejų rezervo lėšas arba jų dalį.
  Nenumatytų atvejų rezervo lėšas gali mobilizuoti Europos Parlamentas ir Taryba, vykdydami biudžeto procedūrą pagal SESV 314 straipsnį. |
| --- | --- |

13.

Nuodugniai išanalizavusi visas kitas finansines galimybes, Komisija siūlo mobilizuoti nenumatytų atvejų rezervo lėšas arba jų dalį.

Nenumatytų atvejų rezervo lėšas gali mobilizuoti Europos Parlamentas ir Taryba, vykdydami biudžeto procedūrą pagal SESV 314 straipsnį.

Pataisa 56

Pataisa 56

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

II dalis

II dalis

A skyriaus 14 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | 14a. | Siekiant palengvinti naujos DFP priėmimą ar tikslinimą ir įgyvendinti SESV 312 straipsnio 5 dalies nuostatas, institucijos rengia reguliarius susitikimus, t. y.:







  — | Pirmininkų susitikimus, kaip nustatyta Sutarties 324 straipsnyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

14a.

14a.

Siekiant palengvinti naujos DFP priėmimą ar tikslinimą ir įgyvendinti SESV 312 straipsnio 5 dalies nuostatas, institucijos rengia reguliarius susitikimus, t. y.:

—

Pirmininkų susitikimus, kaip nustatyta Sutarties 324 straipsnyje;

Pirmininkų susitikimus, kaip nustatyta Sutarties 324 straipsnyje;

| — | Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės informacinius pranešimus ir dalijimąsi informacija su Europos Parlamento delegacija prieš ir po atitinkamų Tarybos posėdžių; |
| --- | --- |

—

Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės informacinius pranešimus ir dalijimąsi informacija su Europos Parlamento delegacija prieš ir po atitinkamų Tarybos posėdžių;

Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės informacinius pranešimus ir dalijimąsi informacija su Europos Parlamento delegacija prieš ir po atitinkamų Tarybos posėdžių;

| — | neoficialius trišalius susitikimus vykstant posėdžiams Taryboje siekiant atsižvelgti į Parlamento nuomonę bet kokiame Tarybai pirmininkaujančios valstybės parengtame dokumente; |
| --- | --- |

—

neoficialius trišalius susitikimus vykstant posėdžiams Taryboje siekiant atsižvelgti į Parlamento nuomonę bet kokiame Tarybai pirmininkaujančios valstybės parengtame dokumente;

neoficialius trišalius susitikimus vykstant posėdžiams Taryboje siekiant atsižvelgti į Parlamento nuomonę bet kokiame Tarybai pirmininkaujančios valstybės parengtame dokumente;

| — | trišalius dialogus, Parlamentui ir Tarybai patvirtinus atitinkamus derybų įgaliojimus; |
| --- | --- |

—

trišalius dialogus, Parlamentui ir Tarybai patvirtinus atitinkamus derybų įgaliojimus;

trišalius dialogus, Parlamentui ir Tarybai patvirtinus atitinkamus derybų įgaliojimus;

| — | bendrus Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės atstovų apsilankymus atitinkamame Parlamento komitete ir Parlamento derybinės grupės atstovų apsilankymus atitinkamos sudėties Taryboje. |
| --- | --- |

—

bendrus Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės atstovų apsilankymus atitinkamame Parlamento komitete ir Parlamento derybinės grupės atstovų apsilankymus atitinkamos sudėties Taryboje.

bendrus Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės atstovų apsilankymus atitinkamame Parlamento komitete ir Parlamento derybinės grupės atstovų apsilankymus atitinkamos sudėties Taryboje.

Parlamentas ir Taryba iš karto perduoda viena kitai visus jų atitinkamuose parengiamuosiuose organuose oficialiai priimtus arba oficialiai jų vardu pateiktus dokumentus.

Parlamentas ir Taryba iš karto perduoda viena kitai visus jų atitinkamuose parengiamuosiuose organuose oficialiai priimtus arba oficialiai jų vardu pateiktus dokumentus.

Pataisa 57

Pataisa 57

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

II dalis

II dalis

B skyriaus 15 punkto 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| — | Europos plėtros fondo (EPF), Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF), Europos stabilumo mechanizmo (ESM) ir kitų galimų būsimų mechanizmų pajamomis, išlaidomis, turtu ir įsipareigojimais, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

—

Europos plėtros fondo (EPF), Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF), Europos stabilumo mechanizmo (ESM) ir kitų galimų būsimų mechanizmų pajamomis, išlaidomis, turtu ir įsipareigojimais,

| — | Europos plėtros fondo (EPF), Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF), Europos stabilumo mechanizmo (ESM) ir kitų galimų būsimų mechanizmų pajamomis, išlaidomis, turtu ir įsipareigojimais,
  kurie nėra finansuojami iš Sąjungos biudžeto, bet kuriais naudojamasi siekiant padėti įvykdyti Sąjungos politikus tikslus remiantis Sutartimis, |
| --- | --- |

—

Europos plėtros fondo (EPF), Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF), Europos stabilumo mechanizmo (ESM) ir kitų galimų būsimų mechanizmų pajamomis, išlaidomis, turtu ir įsipareigojimais,
  kurie nėra finansuojami iš Sąjungos biudžeto, bet kuriais naudojamasi siekiant padėti įvykdyti Sąjungos politikus tikslus remiantis Sutartimis,

kurie nėra finansuojami iš Sąjungos biudžeto, bet kuriais naudojamasi siekiant padėti įvykdyti Sąjungos politikus tikslus remiantis Sutartimis,

Pataisa 58

Pataisa 58

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

II dalis

II dalis

B skyriaus 15 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | 15a. | Komisija, kai tvirtina savarankiškus perkėlimus pagal Finansinio reglamento 30 straipsnio 1 dalį, nedelsdama išsamiai informuoja biudžeto valdymo instituciją apie tokių perkėlimų pagrindą. Kai Parlamentas arba Taryba pareiškia išlygą dėl savarankiško perkėlimo, Komisija į tai atsižvelgia ir, be kita ko, atitinkamais atvejais sustabdo tokį perkėlimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

15a.

15a.

Komisija, kai tvirtina savarankiškus perkėlimus pagal Finansinio reglamento 30 straipsnio 1 dalį, nedelsdama išsamiai informuoja biudžeto valdymo instituciją apie tokių perkėlimų pagrindą. Kai Parlamentas arba Taryba pareiškia išlygą dėl savarankiško perkėlimo, Komisija į tai atsižvelgia ir, be kita ko, atitinkamais atvejais sustabdo tokį perkėlimą.

Pataisa 59

Pataisa 59

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

III dalis

III dalis

A skyriaus 24 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | 24a. | Kai biudžeto procedūros metu biudžeto valdymo institucija nusprendžia dėl konkretaus lėšų padidinimo, Komisija šių sumų nekompensuoja vėlesniais finansinio programavimo laikotarpio metais, išskyrus atvejus, kai biudžeto valdymo institucija konkrečiai nurodo tai padaryti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

24a.

24a.

Kai biudžeto procedūros metu biudžeto valdymo institucija nusprendžia dėl konkretaus lėšų padidinimo, Komisija šių sumų nekompensuoja vėlesniais finansinio programavimo laikotarpio metais, išskyrus atvejus, kai biudžeto valdymo institucija konkrečiai nurodo tai padaryti.

Pataisa 60

Pataisa 60

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Priedas

Priedas

A dalies 1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | 1a. | Kiekviena institucija įsipareigoja kitoms institucijoms nepateikti svarstyti jokių neskubių biudžeto pozicijų, perkėlimų ar kitokių pranešimų, su kuriais susiję terminai būtų per institucijos nedarbo laikotarpį, kad būtų galima užtikrinti kiekvienos institucijos galimybę tinkamai naudotis savo procedūrinėmis prerogatyvomis.



  Institucijų tarnybos laiku informuoja viena kitą apie savo atitinkamų institucijų nedarbo laikotarpį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

1a.

1a.

Kiekviena institucija įsipareigoja kitoms institucijoms nepateikti svarstyti jokių neskubių biudžeto pozicijų, perkėlimų ar kitokių pranešimų, su kuriais susiję terminai būtų per institucijos nedarbo laikotarpį, kad būtų galima užtikrinti kiekvienos institucijos galimybę tinkamai naudotis savo procedūrinėmis prerogatyvomis.

Institucijų tarnybos laiku informuoja viena kitą apie savo atitinkamų institucijų nedarbo laikotarpį.

Institucijų tarnybos laiku informuoja viena kitą apie savo atitinkamų institucijų nedarbo laikotarpį.

Pataisa 61

Pataisa 61

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Priedas

Priedas

B dalies 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 2. | Likus pakankamai laiko iki Komisijos parengto biudžeto projekto priėmimo, pradedamas trišalis dialogas galimiems ateinančių finansinių metų biudžeto prioritetams aptarti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

2.

Likus pakankamai laiko iki Komisijos parengto biudžeto projekto priėmimo, pradedamas trišalis dialogas galimiems ateinančių finansinių metų biudžeto prioritetams aptarti.

| 2. | Likus pakankamai laiko iki Komisijos parengto biudžeto projekto priėmimo, pradedamas trišalis dialogas galimiems ateinančių finansinių metų biudžeto prioritetams
  ir visiems klausimams, susijusiems su einamųjų finansinių metų biudžeto vykdymu,
  aptarti. |
| --- | --- |

2.

Likus pakankamai laiko iki Komisijos parengto biudžeto projekto priėmimo, pradedamas trišalis dialogas galimiems ateinančių finansinių metų biudžeto prioritetams
  ir visiems klausimams, susijusiems su einamųjų finansinių metų biudžeto vykdymu,
  aptarti.

ir visiems klausimams, susijusiems su einamųjų finansinių metų biudžeto vykdymu,

Pataisa 62

Pataisa 62

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Priedas

Priedas

C dalies 8 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 8. | Siekdami lojalaus ir patikimo institucijų bendradarbiavimo, Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja visos biudžeto procedūros metu ir visų pirma taikinimo laikotarpiu visais lygiais per savo atitinkamus derybininkus reguliariai ir aktyviai palaikyti ryšius. Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja užtikrinti, kad oficialiu ir neoficialiu lygiais būtų laiku ir nuolat abipusiai keičiamasi susijusia informacija ir dokumentais,
  taip pat
  prireikus taikinimo laikotarpiu bendradarbiaujant su Komisija rengti techninius arba neoficialius posėdžius. Komisija užtikrina, kad Europos Parlamentas ir Taryba turėtų vienodas galimybes laiku susipažinti su informacija ir dokumentais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

8.

Siekdami lojalaus ir patikimo institucijų bendradarbiavimo, Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja visos biudžeto procedūros metu ir visų pirma taikinimo laikotarpiu visais lygiais per savo atitinkamus derybininkus reguliariai ir aktyviai palaikyti ryšius. Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja užtikrinti, kad oficialiu ir neoficialiu lygiais būtų laiku ir nuolat abipusiai keičiamasi susijusia informacija ir dokumentais,
  taip pat
  prireikus taikinimo laikotarpiu bendradarbiaujant su Komisija rengti techninius arba neoficialius posėdžius. Komisija užtikrina, kad Europos Parlamentas ir Taryba turėtų vienodas galimybes laiku susipažinti su informacija ir dokumentais.

taip pat

| 8. | Siekdami lojalaus ir patikimo institucijų bendradarbiavimo, Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja visos biudžeto procedūros metu ir visų pirma taikinimo laikotarpiu visais lygiais per savo atitinkamus derybininkus reguliariai ir aktyviai palaikyti ryšius. Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja užtikrinti, kad oficialiu ir neoficialiu lygiais būtų laiku ir nuolat abipusiai keičiamasi susijusia informacija ir dokumentais,
  visų pirma institucijoms viena kitai iš karto siunčiant visus procedūrinius dokumentus, kai tik jie priimti jų atitinkamuose parengiamuosiuose organuose. Be to, jie įsipareigoja
  prireikus taikinimo laikotarpiu bendradarbiaujant su Komisija rengti techninius arba neoficialius posėdžius. Komisija užtikrina, kad Europos Parlamentas ir Taryba turėtų vienodas galimybes laiku susipažinti su informacija ir dokumentais. |
| --- | --- |

8.

Siekdami lojalaus ir patikimo institucijų bendradarbiavimo, Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja visos biudžeto procedūros metu ir visų pirma taikinimo laikotarpiu visais lygiais per savo atitinkamus derybininkus reguliariai ir aktyviai palaikyti ryšius. Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja užtikrinti, kad oficialiu ir neoficialiu lygiais būtų laiku ir nuolat abipusiai keičiamasi susijusia informacija ir dokumentais,
  visų pirma institucijoms viena kitai iš karto siunčiant visus procedūrinius dokumentus, kai tik jie priimti jų atitinkamuose parengiamuosiuose organuose. Be to, jie įsipareigoja
  prireikus taikinimo laikotarpiu bendradarbiaujant su Komisija rengti techninius arba neoficialius posėdžius. Komisija užtikrina, kad Europos Parlamentas ir Taryba turėtų vienodas galimybes laiku susipažinti su informacija ir dokumentais.

visų pirma institucijoms viena kitai iš karto siunčiant visus procedūrinius dokumentus, kai tik jie priimti jų atitinkamuose parengiamuosiuose organuose. Be to, jie įsipareigoja

Pataisa 63

Pataisa 63

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Priedas

Priedas

D dalies 12 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | 12a. | Europos Parlamentas ir Taryba posėdžiauja viešai, kai tvirtina savo atitinkamas pozicijas dėl biudžeto projekto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

12a.

12a.

Europos Parlamentas ir Taryba posėdžiauja viešai, kai tvirtina savo atitinkamas pozicijas dėl biudžeto projekto.

Pataisa 64

Pataisa 64

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Priedas

Priedas

E dalies 15 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 15. | Taikinimo komitete Europos Parlamentui
  ir
  Tarybai
  atstovaujama atitinkamu lygiu
  , kad kiekviena delegacija galėtų patvirtinti savo atitinkamos institucijos politinius įsipareigojimus ir kad galėtų būti padaryta faktinė pažanga siekiant galutinio susitarimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

15.

Taikinimo komitete Europos Parlamentui
  ir
  Tarybai
  atstovaujama atitinkamu lygiu
  , kad kiekviena delegacija galėtų patvirtinti savo atitinkamos institucijos politinius įsipareigojimus ir kad galėtų būti padaryta faktinė pažanga siekiant galutinio susitarimo.

ir

atstovaujama atitinkamu lygiu

| 15. | Taikinimo komitete
  tiek
  Europos Parlamentui
  , tiek
  Tarybai
  atstovauja atitinkamų institucijų nariai
  , kad kiekviena delegacija galėtų patvirtinti savo atitinkamos institucijos politinius įsipareigojimus ir kad galėtų būti padaryta faktinė pažanga siekiant galutinio susitarimo. |
| --- | --- |

15.

Taikinimo komitete
  tiek
  Europos Parlamentui
  , tiek
  Tarybai
  atstovauja atitinkamų institucijų nariai
  , kad kiekviena delegacija galėtų patvirtinti savo atitinkamos institucijos politinius įsipareigojimus ir kad galėtų būti padaryta faktinė pažanga siekiant galutinio susitarimo.

tiek

, tiek

atstovauja atitinkamų institucijų nariai

Pataisa 65

Pataisa 65

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Priedas

Priedas

E dalies 19 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 19. | Taikinimo komiteto ir trišalio dialogo posėdžių datos iš anksto nustatomos visų trijų institucijų sutarimu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

19.

Taikinimo komiteto ir trišalio dialogo posėdžių datos iš anksto nustatomos visų trijų institucijų sutarimu.

| 19. | Taikinimo komiteto ir trišalio dialogo posėdžių datos iš anksto nustatomos visų trijų institucijų sutarimu.
  Per taikinimo laikotarpį gali būti rengiami, jei reikia, papildomi posėdžiai, įskaitant posėdžius techniniu lygmeniu. |
| --- | --- |

19.

Taikinimo komiteto ir trišalio dialogo posėdžių datos iš anksto nustatomos visų trijų institucijų sutarimu.
  Per taikinimo laikotarpį gali būti rengiami, jei reikia, papildomi posėdžiai, įskaitant posėdžius techniniu lygmeniu.

Per taikinimo laikotarpį gali būti rengiami, jei reikia, papildomi posėdžiai, įskaitant posėdžius techniniu lygmeniu.

Pataisa 66

Pataisa 66

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Priedas

Priedas

E dalies 21 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| | 21a. | Kad būtų išnaudojamas visas Sutartyje nustatytas 21 dienos taikinimo laikotarpis ir institucijoms būtų suteikta galimybė atnaujinti savo atitinkamas derybines pozicijas, Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja per visą pirmiau minėtą laikotarpį per kiekvieną jų atitinkamų parengiamųjų organų posėdį vertinti esamą padėtį vykdant taikinimo procedūrą, o ne palikti šios užduoties paskutiniams procedūros etapams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

21a.

21a.

Kad būtų išnaudojamas visas Sutartyje nustatytas 21 dienos taikinimo laikotarpis ir institucijoms būtų suteikta galimybė atnaujinti savo atitinkamas derybines pozicijas, Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja per visą pirmiau minėtą laikotarpį per kiekvieną jų atitinkamų parengiamųjų organų posėdį vertinti esamą padėtį vykdant taikinimo procedūrą, o ne palikti šios užduoties paskutiniams procedūros etapams.

Pataisa 67

Pataisa 67

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Priedas

Priedas

G dalies pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| G dalis. Neįvykdyti įsipareigojimai | G dalis.
  Biudžeto vykdymas, mokėjimai ir
  neįvykdyti įsipareigojimai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

G dalis. Neįvykdyti įsipareigojimai

G dalis.
  Biudžeto vykdymas, mokėjimai ir
  neįvykdyti įsipareigojimai

Biudžeto vykdymas, mokėjimai ir

Pataisa 68

Pataisa 68

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Pasiūlymas dėl Tarpinstitucinio susitarimo

Priedas

Priedas

G dalies 36 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pataisa |
| --- | --- |
| 36. | Atsižvelgiant į poreikį užtikrinti, kad visi mokėjimų asignavimai būtų tinkamai vykdomi pagal įsipareigojimų asignavimus ir būtų išvengta bet kokių neįprastų neįvykdytų įsipareigojimų perkėlimo iš metų į metus, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitaria atidžiai stebėti neįvykdytų įsipareigojimų lygį, siekdami sumažinti riziką, kad DFP pabaigoje dėl mokėjimų asignavimų stokos bus apsunkintas Sąjungos programų įgyvendinimas.


  Siekiant užtikrinti visose išlaidų kategorijose numatytų mokėjimų valdomą lygį ir profilį, visose išlaidų kategorijose griežtai taikomos įsipareigojimų panaikinimo taisyklės, visų pirma, automatinio įsipareigojimų panaikinimo taisyklės.


  Biudžeto procedūros metu institucijos reguliariai rengia bendrus posėdžius, kad kartu įvertintų esamą padėtį ir biudžeto įgyvendinimo perspektyvas einamaisiais ir būsimais metais. Tai yra specialūs atitinkamo lygio tarpinstituciniai posėdžiai, prieš kuriuos Komisija pateikia išsamią pagal fondą ir valstybę narę suskirstytą informaciją apie esamą padėtį, susijusią su mokėjimų vykdymu, gautomis mokėjimų paraiškomis ir patikslintomis prognozėmis. Visų pirma, siekdami užtikrinti, kad 2021–2027 m. laikotarpiu pagal SESV 323 straipsnį Sąjunga galėtų įvykdyti visus savo finansinius įsipareigojimus, atsirandančius dėl esamų ir būsimų įsipareigojimų, Europos Parlamentas ir Taryba išanalizuoja ir aptaria Komisijos sąmatas, kad nustatytų, ar jose nurodytas reikiamas mokėjimų asignavimų lygis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pataisa

Pataisa

36.

Atsižvelgiant į poreikį užtikrinti, kad visi mokėjimų asignavimai būtų tinkamai vykdomi pagal įsipareigojimų asignavimus ir būtų išvengta bet kokių neįprastų neįvykdytų įsipareigojimų perkėlimo iš metų į metus, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitaria atidžiai stebėti neįvykdytų įsipareigojimų lygį, siekdami sumažinti riziką, kad DFP pabaigoje dėl mokėjimų asignavimų stokos bus apsunkintas Sąjungos programų įgyvendinimas.

Siekiant užtikrinti visose išlaidų kategorijose numatytų mokėjimų valdomą lygį ir profilį, visose išlaidų kategorijose griežtai taikomos įsipareigojimų panaikinimo taisyklės, visų pirma, automatinio įsipareigojimų panaikinimo taisyklės.

Siekiant užtikrinti visose išlaidų kategorijose numatytų mokėjimų valdomą lygį ir profilį, visose išlaidų kategorijose griežtai taikomos įsipareigojimų panaikinimo taisyklės, visų pirma, automatinio įsipareigojimų panaikinimo taisyklės.

Biudžeto procedūros metu institucijos reguliariai rengia bendrus posėdžius, kad kartu įvertintų esamą padėtį ir biudžeto įgyvendinimo perspektyvas einamaisiais ir būsimais metais. Tai yra specialūs atitinkamo lygio tarpinstituciniai posėdžiai, prieš kuriuos Komisija pateikia išsamią pagal fondą ir valstybę narę suskirstytą informaciją apie esamą padėtį, susijusią su mokėjimų vykdymu, gautomis mokėjimų paraiškomis ir patikslintomis prognozėmis. Visų pirma, siekdami užtikrinti, kad 2021–2027 m. laikotarpiu pagal SESV 323 straipsnį Sąjunga galėtų įvykdyti visus savo finansinius įsipareigojimus, atsirandančius dėl esamų ir būsimų įsipareigojimų, Europos Parlamentas ir Taryba išanalizuoja ir aptaria Komisijos sąmatas, kad nustatytų, ar jose nurodytas reikiamas mokėjimų asignavimų lygis.

| 36. | Atsižvelgiant į poreikį užtikrinti, kad visi mokėjimų asignavimai būtų tinkamai vykdomi pagal įsipareigojimų asignavimus ir būtų išvengta bet kokių neįprastų neįvykdytų įsipareigojimų perkėlimo iš metų į metus, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitaria atidžiai stebėti
  mokėjimų prognozes ir
  neįvykdytų įsipareigojimų lygį, siekdami sumažinti riziką, kad DFP pabaigoje dėl mokėjimų asignavimų stokos bus apsunkintas Sąjungos programų įgyvendinimas.
  Biudžeto procedūros metu institucijos reguliariai rengia bendrus posėdžius, kad kartu įvertintų esamą padėtį ir biudžeto įgyvendinimo perspektyvas einamaisiais ir būsimais metais. Tai yra specialūs atitinkamo lygio tarpinstituciniai posėdžiai, prieš kuriuos Komisija pateikia išsamią pagal fondą ir valstybę narę suskirstytą informaciją apie esamą padėtį, susijusią su mokėjimų vykdymu, gautomis mokėjimų paraiškomis ir patikslintomis
  trumpalaikėmis bei ilgalaikėmis
  prognozėmis. Visų pirma, siekdami užtikrinti, kad 2021–2027 m. laikotarpiu pagal SESV 323 straipsnį Sąjunga galėtų įvykdyti visus savo finansinius įsipareigojimus, atsirandančius dėl esamų ir būsimų įsipareigojimų, Europos Parlamentas ir Taryba išanalizuoja ir aptaria Komisijos sąmatas, kad nustatytų, ar jose nurodytas reikiamas mokėjimų asignavimų lygis. |
| --- | --- |

36.

Atsižvelgiant į poreikį užtikrinti, kad visi mokėjimų asignavimai būtų tinkamai vykdomi pagal įsipareigojimų asignavimus ir būtų išvengta bet kokių neįprastų neįvykdytų įsipareigojimų perkėlimo iš metų į metus, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitaria atidžiai stebėti
  mokėjimų prognozes ir
  neįvykdytų įsipareigojimų lygį, siekdami sumažinti riziką, kad DFP pabaigoje dėl mokėjimų asignavimų stokos bus apsunkintas Sąjungos programų įgyvendinimas.

mokėjimų prognozes ir

Biudžeto procedūros metu institucijos reguliariai rengia bendrus posėdžius, kad kartu įvertintų esamą padėtį ir biudžeto įgyvendinimo perspektyvas einamaisiais ir būsimais metais. Tai yra specialūs atitinkamo lygio tarpinstituciniai posėdžiai, prieš kuriuos Komisija pateikia išsamią pagal fondą ir valstybę narę suskirstytą informaciją apie esamą padėtį, susijusią su mokėjimų vykdymu, gautomis mokėjimų paraiškomis ir patikslintomis
  trumpalaikėmis bei ilgalaikėmis
  prognozėmis. Visų pirma, siekdami užtikrinti, kad 2021–2027 m. laikotarpiu pagal SESV 323 straipsnį Sąjunga galėtų įvykdyti visus savo finansinius įsipareigojimus, atsirandančius dėl esamų ir būsimų įsipareigojimų, Europos Parlamentas ir Taryba išanalizuoja ir aptaria Komisijos sąmatas, kad nustatytų, ar jose nurodytas reikiamas mokėjimų asignavimų lygis.

trumpalaikėmis bei ilgalaikėmis

o

o o

| 53. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

53.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0075 ir P8_TA(2018)0076.

1

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0226.

2

(3)  OL C 215, 2018 6 19, p. 249.

3

(4)  OL L 282, 2016 10 19, p. 1.

4

(5)  OL C 242, 2018 7 10, p. 24.

5

---

I priedas. 2021–2027 m. DFP. Viršutinės ribos ir priemonės, neįtrauktos apskaičiuojant viršutines ribas (2018 m. kainomis)

| (mln. EUR, 2018 m. kainomis) |
| --- |
| | Komisijos pasiūlymas | Parlamento pozicija |
| Įsipareigojimų asignavimai | Iš viso


  2021-2027 m. | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Iš viso


  2021-2027 m. |
| I. | Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika |

(mln. EUR, 2018 m. kainomis)

Komisijos pasiūlymas

Parlamento pozicija

Įsipareigojimų asignavimai

Iš viso

2021-2027 m.

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Iš viso

2021-2027 m.

I.

166 303

31 035

31 006

31 297

30 725

30 615

30 757

30 574

216 010

| II. | Sanglauda ir vertybės |
| --- | --- |

II.

391 974

60 026

62 887

64 979

65 785

66 686

69 204

67 974

457 540

iš jų: ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

330 642

52 143

52 707

53 346

53 988

54 632

55 286

55 994

378 097

| III. | Gamtos ištekliai ir aplinka |
| --- | --- |

III.

336 623

57 780

57 781

57 789

57 806

57 826

57 854

57 881

404 718

| IV. | Migracija ir sienų valdymas |
| --- | --- |

IV.

30 829

3 227

4 389

4 605

4 844

4 926

5 066

5 138

32 194

| V. | Saugumas ir gynyba |
| --- | --- |

V.

24 323

3 202

3 275

3 223

3 324

3 561

3 789

4 265

24 639

| VI. | Kaimyninės šalys ir pasaulis |
| --- | --- |

VI.

108 929

15 368

15 436

15 616

15 915

16 356

16 966

17 729

113 386

| VII. | Europos viešasis administravimas |
| --- | --- |

VII.

75 602

10 388

10 518

10 705

10 864

10 910

11 052

11 165

75 602

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

58 547

8 128

8 201

8 330

8 432

8 412

8 493

8 551

58 547

IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ,

1 134 583

181 025

185 293

188 215

189 262

190 880

194 688

194 727

1 324 089

kaip BNP procentinės dalies

1,11  %

1,29  %

1,31  %

1,31  %

1,30  %

1,30  %

1,31  %

1,29  %

1,30  %

IŠ VISO MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ,

1 104 805

174 088

176 309

186 391

187 490

188 675

189 961

191 398

1 294 311

kaip BNP procentinės dalies

1,08  %

1,24  %

1,24  %

1,30  %

1,29  %

1,28  %

1,28  %

1,27  %

1,27  %

NEĮTRAUKTA APSKAIČIUOJANT VIRŠUTINES RIBAS

Neatidėliotinos pagalbos rezervas

4 200

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

7 000

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

1 400

200

200

200

200

200

200

200

1 400

Europos Sąjungos solidarumo fondas (ESSF)

4 200

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

7 000

Lankstumo priemonė

7 000

2 000

2 000

2 000

2 000

2 000

2 000

2 000

14 000

Europos investicijų stabilizavimo priemonė

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Europos taikos priemonė

9 223

753

970

1 177

1 376

1 567

1 707

1 673

9 223

BENDRA NEĮTRAUKTA APSKAIČIUOJANT VIRŠUTINES RIBAS SUMA

26 023

4 953

5 170

5 377

5 576

5 767

5 907

5 873

38 623

BENDRA SUMA: DFP + NEĮTRAUKTA APSKAIČIUOJANT VIRŠUTINES RIBAS SUMA,

1 160 606

185 978

190 463

193 592

194 838

196 647

200 595

200 600

1 362 712

kaip BNP procentinės dalies

1,14  %

1,32  %

1,34  %

1,35  %

1,34  %

1,34  %

1,35  %

1,33  %

1,34  %

---

II priedas. 2021–2027 m. DFP. Viršutinės ribos ir priemonės, neįtrauktos apskaičiuojant viršutines ribas (dabartinėmis kainomis)

| (mln. EUR, dabartinėmis kainomis) |
| --- |
| | Komisijos pasiūlymas | Parlamento pozicija |
| Įsipareigojimų asignavimai | Iš viso


  2021-2027 m. | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Iš viso


  2021-2027 m. |
| I. | Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika |

(mln. EUR, dabartinėmis kainomis)

Komisijos pasiūlymas

Parlamento pozicija

Įsipareigojimų asignavimai

Iš viso

2021-2027 m.

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Iš viso

2021-2027 m.

I.

187 370

32 935

33 562

34 555

34 601

35 167

36 037

36 539

243 395

| II. | Sanglauda ir vertybės |
| --- | --- |

II.

442 412

63 700

68 071

71 742

74 084

76 601

81 084

81 235

516 517

iš jų: ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

373 000

55 335

57 052

58 899

60 799

62 756

64 776

66 918

426 534

| III. | Gamtos ištekliai ir aplinka |
| --- | --- |

III.

378 920

61 316

62 544

63 804

65 099

66 424

67 785

69 174

456 146

| IV. | Migracija ir sienų valdymas |
| --- | --- |

IV.

34 902

3 425

4 751

5 084

5 455

5 658

5 936

6 140

36 448

| V. | Saugumas ir gynyba |
| --- | --- |

V.

27 515

3 397

3 545

3 559

3 743

4 091

4 439

5 098

27 872

| VI. | Kaimyninės šalys ir pasaulis |
| --- | --- |

VI.

123 002

16 308

16 709

17 242

17 923

18 788

19 878

21 188

128 036

| VII. | Europos viešasis administravimas |
| --- | --- |

VII.

85 287

11 024

11 385

11 819

12 235

12 532

12 949

13 343

85 287

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

66 028

8 625

8 877

9 197

9 496

9 663

9 951

10 219

66 028

IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ,

1 279 408

192 105

200 567

207 804

213 140

219 261

228 107

232 717

1 493 701

kaip BNP procentinės dalies

1,11  %

1,29  %

1,31  %

1,31  %

1,30  %

1,30  %

1,31  %

1,29  %

1,30  %

IŠ VISO MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ,

1 246 263

184 743

190 843

205 790

211 144

216 728

222 569

228 739

1 460 556

kaip BNP procentinės dalies

1,08  %

1,24  %

1,24  %

1,30  %

1,29  %

1,28  %

1,28  %

1,27  %

1,27  %

NEĮTRAUKTA APSKAIČIUOJANT VIRŠUTINES RIBAS

Neatidėliotinos pagalbos rezervas

4 734

1 061

1 082

1 104

1 126

1 149

1 172

1 195

7 889

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

1 578

212

216

221

225

230

234

239

1 578

Europos Sąjungos solidarumo fondas (ESSF)

4 734

1 061

1 082

1 104

1 126

1 149

1 172

1 195

7 889

Lankstumo priemonė

7 889

2 122

2 165

2 208

2 252

2 297

2 343

2 390

15 779

Europos investicijų stabilizavimo priemonė

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

p. m.

Europos taikos priemonė

10 500

800

1 050

1 300

1 550

1 800

2 000

2 000

10 500

BENDRA NEĮTRAUKTA APSKAIČIUOJANT VIRŠUTINES RIBAS SUMA

29 434

5 256

5 596

5 937

6 279

6 624

6 921

7 019

43 633

BENDRA SUMA: DFP + NEĮTRAUKTA APSKAIČIUOJANT VIRŠUTINES RIBAS SUMA,

1 308 843

197 361

206 163

213 741

219 419

225 885

235 028

239 736

1 537 334

kaip BNP procentinės dalies

1,14  %

1,32  %

1,34  %

1,35  %

1,34  %

1,34  %

1,35  %

1,33  %

1,34  %

---

III priedas. 2021–2027 m. DFP. Suskirstymas pagal programas (2018 m. kainos)

N.B.: Palyginimo tikslais lentelėje išsaugoma Komisijos pasiūlyta atskirų ES programų struktūra, nedarant poveikio galimiems pakeitimams, jei jų prireiktų vykstant teisėkūros procedūrai, kurios tikslas – šių programų priėmimas.

| (mln. EUR, 2018 m. kainomis) |
| --- |
| | 2014–2020 M. DFP (ES-27 + EDF) | Komisijos pasiūlymas (2021–2027) | Parlamento pozicija


  2021-2027 m. |
| I. | Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika |

(mln. EUR, 2018 m. kainomis)

2014–2020 M. DFP (ES-27 + EDF)

Komisijos pasiūlymas (2021–2027)

Parlamento pozicija

2021-2027 m.

I.

116 361

166 303

216 010

| 1. | Moksliniai tyrimai ir inovacijos |
| --- | --- |

1.

69 787

91 028

127 537

„Europos horizontas“

64 674

83 491

120 000

Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa

2 119

2 129

2 129

Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER)

2 992

5 406

5 406

Kita

2

2

2

| 2. | Europos strateginės investicijos |
| --- | --- |

2.

31 886

44 375

51 798

„InvestEU“ fondas

3 968

13 065

14 065

Europos infrastruktūros tinklų priemonė (bendras 1 išlaidų kategorijos įnašas)

įskaitant:

17 579

21 721

28 083

Europos infrastruktūros tinklų priemonę (transportas)

12 393

11 384

17 746

Europos infrastruktūros tinklų priemonę (energetika)

4 185

7 675

7 675

Europos infrastruktūros tinklų priemonę (skaitmeninis sektorius)

1 001

2 662

2 662

Skaitmeninės Europos programa

172

8 192

8 192

Kita

9 097

177

177

Decentralizuotos agentūros

1 069

1 220

1 281

| 3. | Bendroji rinka |
| --- | --- |

3.

5 100

5 672

8 423

Bendrosios rinkos programa (įsk. programą COSME)

3 547

3 630

5 823

ES kovos su sukčiavimu programa

156

161

322

Bendradarbiavimas mokesčių klausimais (FISCALIS)

226

239

300

Bendradarbiavimas muitinių klausimais (MUITINĖ)

536

843

843

Tvarus turizmas

300

Kita

61

87

87

Decentralizuotos agentūros

575

714

748

| 4. | Kosmosas |
| --- | --- |

4.

11 502

14 404

15 225

Europos kosmoso programa

11 308

14 196

15 017

Decentralizuotos agentūros

194

208

208

Marža

-1 913

10 824

13 026

| II. | Sanglauda ir vertybės |
| --- | --- |

II.

387 250

391 974

457 540

| 5. | Regioninė plėtra ir sanglauda |
| --- | --- |

5.

272 647

242 209

272 647

ERPF + Sanglaudos fondas, įskaitant:

272 411

241 996

272 411

Europos regioninės plėtros fondą

196 564

200 622

Sanglaudos fondą

75 848

41 374

Iš jų: įnašas į Europos infrastruktūros tinklų priemonę (transportas)

11 487

10 000

Parama Kipro turkų bendruomenei

236

213

236

| 6. | Ekonominė ir pinigų sąjunga |
| --- | --- |

6.

273

22 281

22 281

Reformų rėmimo programa

185

22 181

22 181

Apsauga nuo euro padirbinėjimo

7

7

7

Kita

81

93

93

| 7. | Investavimas į žmones, socialinę sanglaudą ir vertybes |
| --- | --- |

7.

115 729

123 466

157 612

Europos socialinis fondas +
  (įskaitant Vaikų garantijų iniciatyvai skirtų 5,9  mlrd. eurų)

96 216

89 688

106 781

Iš jų: sveikatai, užimtumui ir socialinėms inovacijoms

1 075

1 042

1 095

Programa „Erasmus+“

13 699

26 368

41 097

Europos solidarumo korpusas

373

1 113

1 113

„Kūrybiška Europa“

1 403

1 642

2 806

Teisingumas

316

271

316

Teisės ir vertybės,

  įskaitant ne mažiau kaip 500 mln. EUR 2018 m. kainomis Sąjungos vertybių paprogramei

594

570

1 627

Kita

1 158

1 185

1 185

Decentralizuotos agentūros

1 971

2 629

2 687

Marža

-1 399

4 018

4 999

| III. | Gamtos ištekliai ir aplinka |
| --- | --- |

III.

399 608

336 623

404 718

| 8. | Žemės ūkis ir jūrų politika |
| --- | --- |

8.

390 155

330 724

391 198

EŽŪGF + EŽŪFKP, įskaitant:

382 855

324 284

383 255

Europos žemės ūkio garantijų fondą (EŽŪGF)

286 143

254 247

Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP)

96 712

70 037

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas

6 243

5 448

6 867

Kita

962

878

962

Decentralizuotos agentūros

95

113

113

| 9. | Aplinka ir klimato politika |
| --- | --- |

9.

3 492

5 085

11 520

Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE)

3 221

4 828

6 442

Teisingos energetikos pertvarkos fondas

4 800

Decentralizuotos agentūros

272

257

278

Marža

5 960

814

1 999

| IV. | Migracija ir sienų valdymas |
| --- | --- |

IV.

10 051

30 829

32 194

| 10. | Migracija |
| --- | --- |

10.

7 180

9 972

10 314

Prieglobsčio ir migracijos fondas

6 745

9 205

9 205

Decentralizuotos agentūros (*1)

435

768

1 109

| 11. | Sienų valdymas |
| --- | --- |

11.

5 492

18 824

19 848

Integruoto sienų valdymo fondas

2 773

8 237

8 237

Decentralizuotos agentūros (*1)

2 720

10 587

11 611

Marža

-2 621

2 033

2 033

| V. | Saugumas ir gynyba |
| --- | --- |

V.

1 964

24 323

24 639

| 12. | Saugumas |
| --- | --- |

12.

3 455

4 255

4 571

Vidaus saugumo fondas

1 200

2 210

2 210

Branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimas,

įskaitant:

1 359

1 045

1 359

atominės elektrinės eksploatacijos nutraukimą (Lietuvoje)

459

490

692

Branduolinę saugą ir atominių elektrinių eksploatacijos nutraukimą (įsk. Bulgariją ir Slovakiją)

900

555

667

Decentralizuotos agentūros

896

1 001

1 002

| 13. | Gynyba |
| --- | --- |

13.

575

17 220

17 220

Europos gynybos fondas

575

11 453

11 453

Karinis mobilumas

0

5 767

5 767

| 14. | Reagavimas į krizes |
| --- | --- |

14.

1 222

1 242

1 242

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas (rescEU)

560

1 242

1 242

Kita

662

p. m.

p. m.

Marža

-3 289

1 606

1 606

| VI. | Kaimyninės šalys ir pasaulis |
| --- | --- |

VI.

96 295

108 929

113 386

| 15. | Išorės veiksmai |
| --- | --- |

15.

85 313

93 150

96 809

Kaimynystės ir vystymosi politikos rėmimo priemonė (-ės), įskaitant EPF pakeisiančią priemonę ir investicijų planą Afrikai

71 767

79 216

82 716

Humanitarinė pagalba

8 729

9 760

9 760

Bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP)

2 101

2 649

2 649

Užjūrio šalys ir teritorijos (įskaitant Grenlandiją)

594

444

594

Kita

801

949

949

Decentralizuotos agentūros

144

132

141

| 16. | Pasirengimo narystei pagalba |
| --- | --- |

16.

13 010

12 865

13 010

Pasirengimo narystei pagalba

13 010

12 865

13 010

Marža

-2 027

2 913

3 567

| VII. | Europos viešasis administravimas |
| --- | --- |

VII.

70 791

75 602

75 602

Europos mokyklos ir pensijos

14 047

17 055

17 055

institucijų administracinės išlaidos

56 744

58 547

58 547

IŠ VISO

1 082 320

1 134 583

1 324 089

BNPj (procentais) (ES-27)

1,16  %

1,11  %

1,30  %

---

(*1)  EP suma decentralizuotoms agentūroms 10 ir 11 grupėse apima 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos pasiūlymų dėl Europos prieglobsčio paramos biuro ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų finansinį poveikį.

---

IV priedas. 2021–2027 m. DFP. Suskirstymas pagal programas (dabartinėmis kainomis)

| (mln. EUR, dabartinėmis kainomis) |
| --- |
| | 2014–2020 M. DFP (ES-27 + EDF) | Komisijos pasiūlymas (2021–2027) | Parlamento pozicija


  2021-2027 m. |
| I. | Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika |

(mln. EUR, dabartinėmis kainomis)

2014–2020 M. DFP (ES-27 + EDF)

Komisijos pasiūlymas (2021–2027)

Parlamento pozicija

2021-2027 m.

I.

114 538

187 370

243 395

| 1. | Moksliniai tyrimai ir inovacijos |
| --- | --- |

1.

68 675

102 573

143 721

„Europos horizontas“

63 679

94 100

135 248

Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa

2 085

2 400

2 400

Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER)

2 910

6 070

6 070

Kita

1

3

3

| 2. | Europos strateginės investicijos |
| --- | --- |

2.

31 439

49 973

58 340

„InvestEU“ fondas

3 909

14 725

15 852

Europos infrastruktūros tinklų priemonė (bendras 1 išlaidų kategorijos įnašas)

įskaitant:

17 435

24 480

31 651

Europos infrastruktūros tinklų priemonę (transportas)

12 281

12 830

20 001

Europos infrastruktūros tinklų priemonę (energetika)

4 163

8 650

8 650

Europos infrastruktūros tinklų priemonę (skaitmeninis sektorius)

991

3 000

3 000

Skaitmeninės Europos programa

169

9 194

9 194

Kita

8 872

200

200

Decentralizuotos agentūros

1 053

1 374

1 444

| 3. | Bendroji rinka |
| --- | --- |

3.

5 017

6 391

9 494

Bendrosios rinkos programa (įsk. programą COSME)

3 485

4 089

6 563

ES kovos su sukčiavimu programa

153

181

363

Bendradarbiavimas mokesčių klausimais (FISCALIS)

222

270

339

Bendradarbiavimas muitinių klausimais (MUITINĖ)

526

950

950

Tvarus turizmas

338

Kita

59

98

98

Decentralizuotos agentūros

572

804

843

| 4. | Kosmosas |
| --- | --- |

4.

11 274

16 235

17 160

Europos kosmoso programa

11 084

16 000

16 925

Decentralizuotos agentūros

190

235

235

Marža

-1 866

12 198

14 680

| II. | Sanglauda ir vertybės |
| --- | --- |

II.

380 738

442 412

516 517

| 5. | Regioninė plėtra ir sanglauda |
| --- | --- |

5.

268 218

273 240

307 578

ERPF + Sanglaudos fondas, įskaitant:

267 987

273 000

307 312

Europos regioninės plėtros fondą

193 398

226 308

Sanglaudos fondą

74 589

46 692

Iš jų: įnašas į Europos infrastruktūros tinklų priemonę (transportas)

11 306

11 285

Parama Kipro turkų bendruomenei

231

240

266

| 6. | Ekonominė ir pinigų sąjunga |
| --- | --- |

6.

275

25 113

25 113

Reformų rėmimo programa

188

25 000

25 000

Apsauga nuo euro padirbinėjimo

7

8

8

Kita

79

105

105

| 7. | Investavimas į žmones, socialinę sanglaudą ir vertybes |
| --- | --- |

7.

113 636

139 530

178 192

Europos socialinis fondas +
  (įskaitant Vaikų garantijų iniciatyvai skirtus 5,9  mlrd. eurų 2018 m. kainomis)

94 382

101 174

120 457

Iš jų: sveikatai, užimtumui ir socialinėms inovacijoms

1 055

1 174

1 234

Programa „Erasmus+“

13 536

30 000

46 758

Europos solidarumo korpusas

378

1 260

1 260

„Kūrybiška Europa“

1 381

1 850

3 162

Teisingumas

305

356

Teisės ir vertybės,

  įskaitant ne mažiau kaip 500 mln. EUR 2018 m. kainomis Sąjungos vertybių paprogramei

642

1 834

Kita

1 131

1 334

1 334

Decentralizuotos agentūros

1 936

2 965

3 030

Marža

-1 391

4 528

5 634

| III. | Gamtos ištekliai ir aplinka |
| --- | --- |

III.

391 849

378 920

456 146

| 8. | Žemės ūkis ir jūrų politika |
| --- | --- |

8.

382 608

372 264

440 898

EŽŪGF + EŽŪFKP, įskaitant:

375 429

365 006

431 946

Europos žemės ūkio garantijų fondą (EŽŪGF)

280 351

286 195

Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP)

95 078

78 811

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas

6 139

6 140

7 739

Kita

946

990

1 085

Decentralizuotos agentūros

94

128

128

| 9. | Aplinka ir klimato politika |
| --- | --- |

9.

3 437

5 739

12 995

Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE)

3 170

5 450

7 272

Teisingos energetikos pertvarkos fondas

5 410

Decentralizuotos agentūros

267

289

313

Marža

5 804

918

2 254

| IV. | Migracija ir sienų valdymas |
| --- | --- |

IV.

9 929

34 902

36 448

| 10. | Migracija |
| --- | --- |

10.

7 085

11 280

11 665

Prieglobsčio ir migracijos fondas

6 650

10 415

10 415

Decentralizuotos agentūros (*1)

435

865

1 250

| 11. | Sienų valdymas |
| --- | --- |

11.

5 439

21 331

22 493

Integruoto sienų valdymo fondas

2 734

9 318

9 318

Decentralizuotos agentūros (*1)

2 704

12 013

13 175

Marža

-2 595

2 291

2 291

| V. | Saugumas ir gynyba |
| --- | --- |

V.

1 941

27 515

27 872

| 12. | Saugumas |
| --- | --- |

12.

3 394

4 806

5 162

Vidaus saugumo fondas

1 179

2 500

2 500

Branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimas,

įskaitant:

1 334

1 178

1 533

atominės elektrinės eksploatacijos nutraukimą (Lietuvoje)

451

552

780

Branduolinę saugą ir atominių elektrinių eksploatacijos nutraukimą (įsk. Bulgariją ir Slovakiją)

883

626

753

Decentralizuotos agentūros

882

1 128

1 129

| 13. | Gynyba |
| --- | --- |

13.

590

19 500

19 500

Europos gynybos fondas

590

13 000

13 000

Karinis mobilumas

0

6 500

6 500

| 14. | Reagavimas į krizes |
| --- | --- |

14.

1 209

1 400

1 400

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas (rescEU)

561

1 400

1 400

Kita

648

p. m.

p. m.

Marža

-3 253

1 809

1 809

| VI. | Kaimyninės šalys ir pasaulis |
| --- | --- |

VI.

93 381

123 002

128 036

| 15. | Išorės veiksmai |
| --- | --- |

15.

82 569

105 219

109 352

Kaimynystės ir vystymosi politikos rėmimo priemonė (-ės), įskaitant EPF pakeisiančią priemonę ir investicijų planą Afrikai

70 428

89 500

93 454

Humanitarinė pagalba

8 561

11 000

11 000

Bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP)

2 066

3 000

3 000

Užjūrio šalys ir teritorijos (įskaitant Grenlandiją)

582

500

669

Kita

790

1 070

1 070

Decentralizuotos agentūros

141

149

159

| 16. | Pasirengimo narystei pagalba |
| --- | --- |

16.

12 799

14 500

14 663

Pasirengimo narystei pagalba

12 799

14 500

14 663

Marža

-1 987

3 283

4 020

| VII. | Europos viešasis administravimas |
| --- | --- |

VII.

69 584

85 287

85 287

Europos mokyklos ir pensijos

13 823

19 259

19 259

institucijų administracinės išlaidos

55 761

66 028

66 028

IŠ VISO

1 061 960

1 279 408

1 493 701

BNPj (procentais) (ES-27)

1,16  %

1,11  %

1,30  %

---

(*1)  EP suma decentralizuotoms agentūroms 10 ir 11 grupėse apima 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos pasiūlymų dėl Europos prieglobsčio paramos biuro ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų finansinį poveikį.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2018 m. lapkričio 13 d., antradienis

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/232 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/232

---

P8_TA(2018)0440

Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimas siekiant suteikti pagalbą Latvijai

2018 m. lapkricio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Latvijai (COM(2018)0658 – C8-0416/2018 – 2018/2230(BUD))

(2020/C 363/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0658 – C8-0416/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0658 – C8-0416/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0357/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0357/2018),

| 1. | palankiai vertina šį sprendimą kaip Sąjungos solidarumo su nukentėjusiais nuo gaivalinės nelaimės Sąjungos piliečiais ir regionais ženklą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad reikia nedelsiant leisti pasinaudoti iš Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – Fondas) teikiama finansine parama regionams, nukentėjusiems nuo gaivalinių nelaimių Sąjungoje 2017 m.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | remia valstybes nares, kurios naudojasi Europos struktūriniais ir investicijų fondais nukentėjusiems regionams atkurti; ragina Komisiją paremti ir kuo greičiau patvirtinti partnerystės susitarimuose numatytų lėšų perskirstymą, kurio šiuo tikslu paprašė valstybė narė; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina valstybes nares finansinį įnašą iš Fondo naudoti skaidriai, užtikrinant sąžiningą lėšų paskirstymą nukentėjusiuose regionuose; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Latvijai

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2018/1859.)

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/235 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/235

---

P8_TA(2018)0442

Energijos vartojimo efektyvumas ***I

2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 363/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0761), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0761),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 194 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0498/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 194 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0498/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 13 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 13 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0391/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0391/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 246, 2017 7 28, p. 42.

(2)  OL C 342, 2017 10 12, p. 119.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2018 m. sausio 17 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0010).

---

P8_TC1-COD(2016)0376

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2018/2002.)

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/236 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/236

---

P8_TA(2018)0443

Energetikos sąjungos valdymas ***I

2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energetikos sąjungos valdymo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 94/22/EB, Direktyva 98/70/EB, Direktyva 2009/31/EB, Reglamentas (EB) Nr. 663/2009, Reglamentas (EB) Nr. 715/2009, Direktyva 2009/73/EB, Tarybos direktyva 2009/119/EB, Direktyva 2010/31/ES, Direktyva 2012/27/ES, Direktyva 2013/30/ES ir Tarybos direktyva (ES) 2015/652 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 363/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0759), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0759),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 192 straipsnio 1 dalį ir į 194 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0497/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 192 straipsnio 1 dalį ir į 194 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0497/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 13 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 13 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0402/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0402/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 246, 2017 7 28, p. 34.

(2)  OL C 342, 2017 10 12, p. 111.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2018 m. sausio 17 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0011).

---

P8_TC1-COD(2016)0375

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/1999.)

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/238 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/238

---

P8_TA(2018)0444

Skatinimas naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ***I

2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (nauja redakcija) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2020/C 363/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0767), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0767),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 194 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0500/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 194 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0500/2016),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2017 m. spalio 20 d. laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 3 dalį pateiktą Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2017 m. spalio 20 d. laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 3 dalį pateiktą Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetui,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 26 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 26 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 104, 59 ir 39 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 104, 59 ir 39 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto bei Peticijų komiteto nuomones (A8-0392/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto bei Peticijų komiteto nuomones (A8-0392/2017),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra, ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių teisės aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra, ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių teisės aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3), atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 246, 2017 7 28, p. 55.

(2)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2018 m. sausio 17 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0009).

---

P8_TC1-COD(2016)0382

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/... dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2018/2001.)

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/240 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/240

---

P8_TA(2018)0445

Adrijos jūros smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas ***I

2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas Adrijos jūros mažų pelaginių žuvų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas (COM(2017)0097 – C8-0095/2017 – 2017/0043(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 363/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0097), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0097),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0095/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0095/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto poziciją pakeitimų forma (A8-0337/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto poziciją pakeitimų forma (A8-0337/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 288, 2017 8 31, p. 68.

---

P8_TC1-COD(2017)0043

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 13 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo nustatomas Adrijos jūros smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | bendra žuvininkystės politika (BŽP) turėtų padėti saugoti jūrų aplinką, tausiai valdyti visų komerciniais tikslais naudojamų žuvų išteklius ir visų pirma ne vėliau kaip 2020 m. pasiekti gerą jūrų aplinkos būklę, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB (3) 1 straipsnio 1 dalyje
  , ir užtikrinti palankią rūšių ir buveinių apsaugos būklę, kaip nustatyta Tarybos direktyvoje 92/43/EEB
   (4)

  ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/147/EB
   (5); [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

bendra žuvininkystės politika (BŽP) turėtų padėti saugoti jūrų aplinką, tausiai valdyti visų komerciniais tikslais naudojamų žuvų išteklius ir visų pirma ne vėliau kaip 2020 m. pasiekti gerą jūrų aplinkos būklę, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB (3) 1 straipsnio 1 dalyje
  , ir užtikrinti palankią rūšių ir buveinių apsaugos būklę, kaip nustatyta Tarybos direktyvoje 92/43/EEB
   (4)

  ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/147/EB
   (5); [1 pakeit.]

| (1a) | 2015 m. Niujorke vykusiame Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais Sąjunga ir jos valstybės narės įsipareigojo iki 2020 m. efektyviai reguliuoti žvejybą ir užkirsti kelią išteklių peržvejojimui, neteisėtai, nedeklaruotai ir nereglamentuojamai žvejybai, panaikinti žalingus žvejybos metodus ir įgyvendinti mokslu pagrįstus išteklių valdymo planus, siekiant per trumpiausią įmanomą laikotarpį atkurti žuvų išteklius bent iki tokio dydžio, kuriam esant galimas didžiausias tausios žvejybos laimikis, atsižvelgiant į jų biologines charakteristikas; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(1a)

2015 m. Niujorke vykusiame Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais Sąjunga ir jos valstybės narės įsipareigojo iki 2020 m. efektyviai reguliuoti žvejybą ir užkirsti kelią išteklių peržvejojimui, neteisėtai, nedeklaruotai ir nereglamentuojamai žvejybai, panaikinti žalingus žvejybos metodus ir įgyvendinti mokslu pagrįstus išteklių valdymo planus, siekiant per trumpiausią įmanomą laikotarpį atkurti žuvų išteklius bent iki tokio dydžio, kuriam esant galimas didžiausias tausios žvejybos laimikis, atsižvelgiant į jų biologines charakteristikas; [2 pakeit.]

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 (6) nustatytos BŽP taisyklės, atitinkančios Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus. BŽP siekiama, inter alia, užtikrinti žvejybos ir akvakultūros veiklos ilgalaikį tvarumą

  ilgalaikę darną
  aplinkos
  , ekonominiu ir socialiniu
  požiūriu, valdyti žvejybą taikant atsargumo principą ir įgyvendinti ekosisteminį žuvininkystės valdymo metodą; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 (6) nustatytos BŽP taisyklės, atitinkančios Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus. BŽP siekiama, inter alia, užtikrinti žvejybos ir akvakultūros veiklos ilgalaikį tvarumą

  ilgalaikę darną
  aplinkos
  , ekonominiu ir socialiniu
  požiūriu, valdyti žvejybą taikant atsargumo principą ir įgyvendinti ekosisteminį žuvininkystės valdymo metodą; [3 pakeit.]

| (2a) | vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013, patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamam žuvininkystės valdymui reikalingi suderintų, patikimų ir tikslių duomenų rinkiniai; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(2a)

vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013, patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamam žuvininkystės valdymui reikalingi suderintų, patikimų ir tikslių duomenų rinkiniai; [4 pakeit.]

| (3) | Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) ir Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos patariamojo mokslinio komiteto (BVJŽK PMK) mokslinėje rekomendacijoje nurodoma, kad europinių ančiuvių ir europinių sardinių ištekliai Adrijos jūroje naudojami intensyviau, nei turėtų būti siekiant užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY); |
| --- | --- |

(3)

Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) ir Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos patariamojo mokslinio komiteto (BVJŽK PMK) mokslinėje rekomendacijoje nurodoma, kad europinių ančiuvių ir europinių sardinių ištekliai Adrijos jūroje naudojami intensyviau, nei turėtų būti siekiant užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY);

| (3a) | Adrijos jūra – svarbus Viduržemio jūros parajonis: jame sužvejoto laimikio vertė sudaro apie trečdalį visos iškraunamo laimikio vertės; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(3a)

Adrijos jūra – svarbus Viduržemio jūros parajonis: jame sužvejoto laimikio vertė sudaro apie trečdalį visos iškraunamo laimikio vertės; [5 pakeit.]

| (4) | nepaisant to, kad Adrijos jūros europinių ančiuvių ir europinių sardinių ištekliai valdomi tiek pagal BVJŽK tarptautinį valdymo planą, tiek pagal nacionalinius valdymo planus, priimtus pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1967/2006 (7), jie ir toliau pereikvojami ir manoma, kad dabartinių valdymo priemonių nepakanka, norint iki 2020 m. pasiekti MSY. Valstybės narės ir suinteresuotosios šalys pasisakė už šių dviejų išteklių valdymo planų parengimą ir įgyvendinimą Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(4)

nepaisant to, kad Adrijos jūros europinių ančiuvių ir europinių sardinių ištekliai valdomi tiek pagal BVJŽK tarptautinį valdymo planą, tiek pagal nacionalinius valdymo planus, priimtus pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1967/2006 (7), jie ir toliau pereikvojami ir manoma, kad dabartinių valdymo priemonių nepakanka, norint iki 2020 m. pasiekti MSY. Valstybės narės ir suinteresuotosios šalys pasisakė už šių dviejų išteklių valdymo planų parengimą ir įgyvendinimą Sąjungos lygmeniu;

| (4a) | įgyvendinami išteklių valdymo planai ir 2016 m. įvestos techninės priemonės turi turėti poveikio ištekliams, turi būti išnagrinėti ir į juos turi būti atsižvelgta nustatant daugiametį regiono pelaginių išteklių valdymo planą; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(4a)

įgyvendinami išteklių valdymo planai ir 2016 m. įvestos techninės priemonės turi turėti poveikio ištekliams, turi būti išnagrinėti ir į juos turi būti atsižvelgta nustatant daugiametį regiono pelaginių išteklių valdymo planą; [6 pakeit.]

| (4b) | norint įvesti minimalios būtinos nesužvejotų žuvų biomasės metodą, reikia keisti biologinių duomenų rinkimo ir tyrimų protokolų nuostatas, o tam reikės laiko, taigi reikalingas pereinamasis laikotarpis prieš įgyvendinant tą metodą; [99 pakeit.] |
| --- | --- |

(4b)

norint įvesti minimalios būtinos nesužvejotų žuvų biomasės metodą, reikia keisti biologinių duomenų rinkimo ir tyrimų protokolų nuostatas, o tam reikės laiko, taigi reikalingas pereinamasis laikotarpis prieš įgyvendinant tą metodą; [99 pakeit.]

| (5) | dabartinės Adrijos jūros mažų

  smulkiųjų
  pelaginių žuvų išteklių valdymo priemonės yra susijusios su naudojimusi vandenimis

  prieiga prie vandenų
  , žvejybos pastangų kontrole,
  ir
  techninėmis įrangos

  įrankių
  naudojimo reguliavimo priemonėmis. Mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad tinkamiausia mirtingumo dėl žvejybos pritaikymo priemonė yra žvejybos laimikio tikrinimas ir ši priemonė būtų veiksmingesnė mažų pelaginių žuvų ištekliams valdyti
   (8)
  ; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

dabartinės Adrijos jūros mažų

  smulkiųjų
  pelaginių žuvų išteklių valdymo priemonės yra susijusios su naudojimusi vandenimis

  prieiga prie vandenų
  , žvejybos pastangų kontrole,
  ir
  techninėmis įrangos

  įrankių
  naudojimo reguliavimo priemonėmis. Mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad tinkamiausia mirtingumo dėl žvejybos pritaikymo priemonė yra žvejybos laimikio tikrinimas ir ši priemonė būtų veiksmingesnė mažų pelaginių žuvų ištekliams valdyti
   (8)
  ; [7 pakeit.]

| (6) | norint pasiekti BŽP tikslus, reikia priimti įvairių atitinkamų išsaugojimo priemonių, jas derinant tarpusavyje, pvz. daugiamečių planų, techninių priemonių, žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo

  techninių
  priemonių; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

norint pasiekti BŽP tikslus, reikia priimti įvairių atitinkamų išsaugojimo priemonių, jas derinant tarpusavyje, pvz. daugiamečių planų, techninių priemonių, žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo

  techninių
  priemonių; [8 pakeit.]

| (6a) | Adrijos jūros smulkiųjų pelaginių žuvų žvejyba, ypač 17 ir 18 geografiniuose parajoniuose, turi labai didelį socialinį ir ekonominį poveikį valstybių narių pakrančių bendruomenių pragyvenimui ir ateičiai; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(6a)

Adrijos jūros smulkiųjų pelaginių žuvų žvejyba, ypač 17 ir 18 geografiniuose parajoniuose, turi labai didelį socialinį ir ekonominį poveikį valstybių narių pakrančių bendruomenių pragyvenimui ir ateičiai; [9 pakeit.]

| (6b) | vadovaujantis BŽP principais ir tikslais ir laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio, reikėtų taikyti regionalizavimo metodą tam, kad būtų priimtos ir įgyvendinamos priemonės, kurias taikant atsižvelgiama į kiekvieno žvejybos rajono ypatumus ir apsaugoma jų aplinkos būklė; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(6b)

vadovaujantis BŽP principais ir tikslais ir laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio, reikėtų taikyti regionalizavimo metodą tam, kad būtų priimtos ir įgyvendinamos priemonės, kurias taikant atsižvelgiama į kiekvieno žvejybos rajono ypatumus ir apsaugoma jų aplinkos būklė; [10 pakeit.]

| (6c) | žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnyje išdėstytų principų, taikant skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkos, socialinius ir ekonominius kriterijus. Žvejybos galimybės turėtų būti sąžiningai paskirstytos įvairiuose žvejybos segmentuose, įskaitant tradicinę ir mažos apimties žvejybą. Be to, valstybės narės turėtų teikti paskatas tiems žvejybos laivams, kurie naudoja selektyviosios žvejybos įrankius arba žvejybos būdus, kurie daro mažesnį poveikį aplinkai; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(6c)

žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnyje išdėstytų principų, taikant skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkos, socialinius ir ekonominius kriterijus. Žvejybos galimybės turėtų būti sąžiningai paskirstytos įvairiuose žvejybos segmentuose, įskaitant tradicinę ir mažos apimties žvejybą. Be to, valstybės narės turėtų teikti paskatas tiems žvejybos laivams, kurie naudoja selektyviosios žvejybos įrankius arba žvejybos būdus, kurie daro mažesnį poveikį aplinkai; [11 pakeit.]

| (7) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsniais, daugiamečiai planai turi būti pagrįsti
  patikimiausiomis turimomis
  mokslinėmis, techninėmis ir ekonominėmis rekomendacijomis, juose turi būti nurodyti tikslai, kiekybiniai tikslai ir tikslūs jų įgyvendinimo tvarkaraščiai, išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškai
  , su įpareigojimu iškrauti laimikį susijusių išsaugojimo ir techninių priemonių tikslai, priemonės, kurių reikia imtis, kad būtų kuo labiau vengiama nepageidaujamo laimikio ir jis būtų kiek įmanoma mažinamas,
  ir apsaugos priemonės; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsniais, daugiamečiai planai turi būti pagrįsti
  patikimiausiomis turimomis
  mokslinėmis, techninėmis ir ekonominėmis rekomendacijomis, juose turi būti nurodyti tikslai, kiekybiniai tikslai ir tikslūs jų įgyvendinimo tvarkaraščiai, išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškai
  , su įpareigojimu iškrauti laimikį susijusių išsaugojimo ir techninių priemonių tikslai, priemonės, kurių reikia imtis, kad būtų kuo labiau vengiama nepageidaujamo laimikio ir jis būtų kiek įmanoma mažinamas,
  ir apsaugos priemonės; [12 pakeit.]

| (8) | daugiamečio plano tikslas turėtų būti padėti įgyvendinti BŽP tikslus, visų pirma siekti

  atkurti
  ir išlaikyti atitinkamų
  žuvų
  išteklių
  dydį, viršijantį tokį biomasės dydį, kuriam esant galimas
  MSY
  , įgyvendinti įpareigojimą iškrauti laimikį
  , užtikrinti žuvininkystės sektoriaus tvarumą ir nustatyti veiksmingą išteklių valdymo sistemą; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

daugiamečio plano tikslas turėtų būti padėti įgyvendinti BŽP tikslus, visų pirma siekti

  atkurti
  ir išlaikyti atitinkamų
  žuvų
  išteklių
  dydį, viršijantį tokį biomasės dydį, kuriam esant galimas
  MSY
  , įgyvendinti įpareigojimą iškrauti laimikį
  , užtikrinti žuvininkystės sektoriaus tvarumą ir nustatyti veiksmingą išteklių valdymo sistemą; [13 pakeit.]

| (8a) | šis reglamentas neturėtų būti laikomas precedentu kitiems Viduržemio jūros daugiamečiams planams, nebent būtų nustatyta kitaip; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(8a)

šis reglamentas neturėtų būti laikomas precedentu kitiems Viduržemio jūros daugiamečiams planams, nebent būtų nustatyta kitaip; [14 pakeit.]

| (8b) | nustatant daugiametį planą visada turėtų būti užtikrintas per tam tikrą laikotarpį pasiektino rezultato ir socioekonominio poveikio balansas; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(8b)

nustatant daugiametį planą visada turėtų būti užtikrintas per tam tikrą laikotarpį pasiektino rezultato ir socioekonominio poveikio balansas; [15 pakeit.]

| (9) | be to, Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, įskaitant visą laimikį tų rūšių, kurioms taikomas Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 III priede apibrėžtas mažiausias dydis. Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 1392/2014 (9) nustatytas trejų metų žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas, kuriame numatyta Adrijos jūros europiniams ančiuviams, europinėms sardinėms, atlantinėms skumbrėms ir paprastosioms stauridėms taikyti įpareigojimo iškrauti laimikį de minimis išimtį. Siekiant įgyvendinti įpareigojimą iškrauti laimikį, tikslinga pratęsti Deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1392/2014 nustatytų priemonių galiojimą, atitinkamas jo nuostatas įtraukiant į daugiametį planą; |
| --- | --- |

(9)

be to, Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, įskaitant visą laimikį tų rūšių, kurioms taikomas Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 III priede apibrėžtas mažiausias dydis. Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 1392/2014 (9) nustatytas trejų metų žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas, kuriame numatyta Adrijos jūros europiniams ančiuviams, europinėms sardinėms, atlantinėms skumbrėms ir paprastosioms stauridėms taikyti įpareigojimo iškrauti laimikį de minimis išimtį. Siekiant įgyvendinti įpareigojimą iškrauti laimikį, tikslinga pratęsti Deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1392/2014 nustatytų priemonių galiojimą, atitinkamas jo nuostatas įtraukiant į daugiametį planą;

| (10) | laikantis ekosisteminio metodo, be

  šis planas turėtų taip pat padėti užtikrinti gerą aplinkos būklę, kaip nustatyta
  Direktyvoje 2008/56/EB pateikto su žvejyba susijusio deskriptoriaus,
  ir
  valdant žvejybą turi

  turėtų
  būti atsižvelgiama į direktyvos I priede nurodytus 1, 4 ir 6 kokybinius deskriptorius
  . Planas turėtų taip pat padėti užtikrinti palankią buveinių ir rūšių apsaugos būklę, kaip reikalaujama atitinkamai pagal Direktyvą 2009/147/EB ir Direktyvą 92/43/EEB
  ; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

laikantis ekosisteminio metodo, be

  šis planas turėtų taip pat padėti užtikrinti gerą aplinkos būklę, kaip nustatyta
  Direktyvoje 2008/56/EB pateikto su žvejyba susijusio deskriptoriaus,
  ir
  valdant žvejybą turi

  turėtų
  būti atsižvelgiama į direktyvos I priede nurodytus 1, 4 ir 6 kokybinius deskriptorius
  . Planas turėtų taip pat padėti užtikrinti palankią buveinių ir rūšių apsaugos būklę, kaip reikalaujama atitinkamai pagal Direktyvą 2009/147/EB ir Direktyvą 92/43/EEB
  ; [16 pakeit.]

| (11) | Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalyje reikalaujama, kad žvejybos galimybės būtų nustatomos atsižvelgiant į daugiamečiuose planuose nustatytus tikslus;
  [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(11)

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalyje reikalaujama, kad žvejybos galimybės būtų nustatomos atsižvelgiant į daugiamečiuose planuose nustatytus tikslus;
  [17 pakeit.]

| (12) | derėtų nustatyti tikslinį mirtingumą dėl žvejybos (F), kuris atitiktų MSY siekimo ir išlaikymo tikslą, ir jį išreikšti verčių intervalais, atitinkančiais didžiausią galimą tausios žvejybos laimikio siekį (FMSY). Tie
  patikimiausiomis turimomis
  mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti intervalai reikalingi tam, kad būtų galima lanksčiai atsižvelgti į mokslinių rekomendacijų pasikeitimus, prisidėti prie įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimo ir atsižvelgti į mišriosios žvejybos ypatumus. FTDL


  FMSY

  intervalus apskaičiavo STECF (10)

  . Remiantis šiuo planu, intervalai nustatyti
  taip, kad būtų užtikrinta, jog laimikis ilguoju laikotarpiu nesumažėtų daugiau kaip 5 %, palyginti su MSY (11). Be to, viršutinė intervalo vertė nustatoma taip, kad tikimybė, jog išteklių dydis nebesieks Blim vertės, neviršytų 5 %; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

derėtų nustatyti tikslinį mirtingumą dėl žvejybos (F), kuris atitiktų MSY siekimo ir išlaikymo tikslą, ir jį išreikšti verčių intervalais, atitinkančiais didžiausią galimą tausios žvejybos laimikio siekį (FMSY). Tie
  patikimiausiomis turimomis
  mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti intervalai reikalingi tam, kad būtų galima lanksčiai atsižvelgti į mokslinių rekomendacijų pasikeitimus, prisidėti prie įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimo ir atsižvelgti į mišriosios žvejybos ypatumus. FTDL


  FMSY

  intervalus apskaičiavo STECF (10)

  . Remiantis šiuo planu, intervalai nustatyti
  taip, kad būtų užtikrinta, jog laimikis ilguoju laikotarpiu nesumažėtų daugiau kaip 5 %, palyginti su MSY (11). Be to, viršutinė intervalo vertė nustatoma taip, kad tikimybė, jog išteklių dydis nebesieks Blim vertės, neviršytų 5 %; [18 pakeit.]

| (13) | siekiant nustatyti žvejybos galimybes, įprastai turi būti nustatyta FMSY intervalų riba, o konkrečiais atvejais, jeigu laikoma, kad atitinkami ištekliai yra geros būklės, – viršutinė riba

  užtikrinti
  ,
  kad būtų pasiekti daugiamečio plano tikslai
  ,
  tikslas kiekvienos rūšies atveju turėtų būti SSBpa
  . Nustatyti žvejybos galimybių viršutinę ribą

  didesnį tikslą
  turėtų būti galima, tik jeigu, atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas ar įrodymus, tai yra būtina siekiant įgyvendinti šiame reglamente apibrėžtus mišrios žvejybos tikslus arba išvengti dėl tos pačios rūšies arba kelių rūšių išteklių dinamikos ištekliams gresiančios didelės žalos, arba apriboti kasmetinį žvejybos galimybių kitimą

  tais atvejais, kai kurių nors smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių biomasė nesiekia SSBlim
  ; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

siekiant nustatyti žvejybos galimybes, įprastai turi būti nustatyta FMSY intervalų riba, o konkrečiais atvejais, jeigu laikoma, kad atitinkami ištekliai yra geros būklės, – viršutinė riba

  užtikrinti
  ,
  kad būtų pasiekti daugiamečio plano tikslai
  ,
  tikslas kiekvienos rūšies atveju turėtų būti SSBpa
  . Nustatyti žvejybos galimybių viršutinę ribą

  didesnį tikslą
  turėtų būti galima, tik jeigu, atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas ar įrodymus, tai yra būtina siekiant įgyvendinti šiame reglamente apibrėžtus mišrios žvejybos tikslus arba išvengti dėl tos pačios rūšies arba kelių rūšių išteklių dinamikos ištekliams gresiančios didelės žalos, arba apriboti kasmetinį žvejybos galimybių kitimą

  tais atvejais, kai kurių nors smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių biomasė nesiekia SSBlim
  ; [19 pakeit.]

| (14) | jeigu su MSY susiję tikslai nenustatyti, rekomenduojama taikyti atsargumo principą; |
| --- | --- |

(14)

jeigu su MSY susiję tikslai nenustatyti, rekomenduojama taikyti atsargumo principą;

| (15) | jeigu tie tikslai ištekliams yra nustatyti, siekiant taikyti apsaugos priemones, būtina nustatyti europinių ančiuvių ir europinių sardinių išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškus, išreikštus kaip MSY Btrigger ir Blim


  smulkiųjų pelaginių žuvų SSBlim ir SSBpa
  . Jei šių išteklių kiekis tapotų mažesnis nei TDL Btrigger, mirtingumą dėl žvejybos reikėtų sumažinti iki mažesnio lygio nei FMSY


  biomasė nebesiektų SSBlim, turėtų būti priimamos atitinkamos taisomosios priemonės
  ,
  siekiant prisidėti prie greito atitinkamų išteklių biomasės padidėjimo iki dydžio, viršijančio SSBpa
  ; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

jeigu tie tikslai ištekliams yra nustatyti, siekiant taikyti apsaugos priemones, būtina nustatyti europinių ančiuvių ir europinių sardinių išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškus, išreikštus kaip MSY Btrigger ir Blim


  smulkiųjų pelaginių žuvų SSBlim ir SSBpa
  . Jei šių išteklių kiekis tapotų mažesnis nei TDL Btrigger, mirtingumą dėl žvejybos reikėtų sumažinti iki mažesnio lygio nei FMSY


  biomasė nebesiektų SSBlim, turėtų būti priimamos atitinkamos taisomosios priemonės
  ,
  siekiant prisidėti prie greito atitinkamų išteklių biomasės padidėjimo iki dydžio, viršijančio SSBpa
  ; [20 pakeit.]

| (16) | jei išteklių dydis sumažėtų tiek, kad nebesiektų atskaitos taško Blim, turėtų būti įgyvendinamos tolesnės apsaugos priemonės. Apsaugos priemonės turėtų apimti žvejybos galimybių mažinimą ir konkrečias išsaugojimo priemones, kai mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad tam tikriems ištekliams kyla grėsmė. Minėtos priemonės turėtų būti papildytos kitomis priemonėmis, jei reikia, pvz., Komisijos priemonėmis, remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 12 straipsniu, arba valstybių narių priemonėmis, remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 13 straipsniu;
  [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

jei išteklių dydis sumažėtų tiek, kad nebesiektų atskaitos taško Blim, turėtų būti įgyvendinamos tolesnės apsaugos priemonės. Apsaugos priemonės turėtų apimti žvejybos galimybių mažinimą ir konkrečias išsaugojimo priemones, kai mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad tam tikriems ištekliams kyla grėsmė. Minėtos priemonės turėtų būti papildytos kitomis priemonėmis, jei reikia, pvz., Komisijos priemonėmis, remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 12 straipsniu, arba valstybių narių priemonėmis, remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 13 straipsniu;
  [21 pakeit.]

| (17) | ištekliams, kuriems išsaugojimo lygio atskaitos taškai nėra nustatyti, derėtų taikyti atsargumo principą. Kai mokslinių rekomendacijų dėl minimalios konkrečių išteklių, kurie sužvejojami kaip priegauda, neršiančių žuvų biomasės dydžio nėra, o mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad reikia imtis taisomųjų priemonių, turėtų būti priimamos konkrečios išsaugojimo priemonės;
  [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(17)

ištekliams, kuriems išsaugojimo lygio atskaitos taškai nėra nustatyti, derėtų taikyti atsargumo principą. Kai mokslinių rekomendacijų dėl minimalios konkrečių išteklių, kurie sužvejojami kaip priegauda, neršiančių žuvų biomasės dydžio nėra, o mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad reikia imtis taisomųjų priemonių, turėtų būti priimamos konkrečios išsaugojimo priemonės;
  [22 pakeit.]

| (18) | kad būtų galima vykdyti įpareigojimą iškrauti laimikį, nustatytą Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje, plane turėtų būti numatytos papildomos valdymo priemonės
  , visų pirma priemonės, kuriomis palaipsniui užtikrinama, kad nebebūtų išmetama į jūrą, įvertinamas mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių žuvų kiekis ir kuo labiau sumažinamas (o tais atvejais, kai įmanoma, išvengiamas) neigiamas žvejybos veiklos poveikis jūros aplinkai
  . Tokios priemonės turėtų būti nustatomos deleguotaisiais aktais; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(18)

kad būtų galima vykdyti įpareigojimą iškrauti laimikį, nustatytą Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje, plane turėtų būti numatytos papildomos valdymo priemonės
  , visų pirma priemonės, kuriomis palaipsniui užtikrinama, kad nebebūtų išmetama į jūrą, įvertinamas mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių žuvų kiekis ir kuo labiau sumažinamas (o tais atvejais, kai įmanoma, išvengiamas) neigiamas žvejybos veiklos poveikis jūros aplinkai
  . Tokios priemonės turėtų būti nustatomos deleguotaisiais aktais; [23 pakeit.]

| (18a) | nepriklausomiems ekspertams ir STEFC pateikti ir jų recenzuoti Kroatijos, Italijos ir Slovėnijos (Adrijos aukšto lygio grupės) bendra rekomendacija ir gaubiamųjų tinklų techninių charakteristikų ir jų poveikio dugno ištekliams tyrimas. Todėl tikslinga numatyti nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 3 dalies antros pastraipos ir II priedo 2 punkto leidžiančią nuostatą; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

(18a)

nepriklausomiems ekspertams ir STEFC pateikti ir jų recenzuoti Kroatijos, Italijos ir Slovėnijos (Adrijos aukšto lygio grupės) bendra rekomendacija ir gaubiamųjų tinklų techninių charakteristikų ir jų poveikio dugno ištekliams tyrimas. Todėl tikslinga numatyti nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 3 dalies antros pastraipos ir II priedo 2 punkto leidžiančią nuostatą; [24 pakeit.]

| (19) | Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 reikalaujama, kad būtų nustatytas tiesioginių valdymo interesų turinčių valstybių narių bendrų rekomendacijų pateikimo terminas; |
| --- | --- |

(19)

Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 reikalaujama, kad būtų nustatytas tiesioginių valdymo interesų turinčių valstybių narių bendrų rekomendacijų pateikimo terminas;

| (19a) | kai moksliniai duomenys rodo, kad mėgėjų žvejyba daro didelį poveikį konkrečių išteklių mirtingumui dėl žvejybos, Taryba turėtų atsižvelgti į tokią žvejybą. To siekiant, Taryba turėtų galėti nustatyti verslinių laimikių bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį (BLSK), apimantį mėgėjų žvejybos laimikius, ir (arba) priimti kitas priemones, kuriomis ribojama mėgėjų žvejyba, pvz., nustatyti kiekio limitus ir žvejybos draudimo laikotarpius; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

(19a)

kai moksliniai duomenys rodo, kad mėgėjų žvejyba daro didelį poveikį konkrečių išteklių mirtingumui dėl žvejybos, Taryba turėtų atsižvelgti į tokią žvejybą. To siekiant, Taryba turėtų galėti nustatyti verslinių laimikių bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį (BLSK), apimantį mėgėjų žvejybos laimikius, ir (arba) priimti kitas priemones, kuriomis ribojama mėgėjų žvejyba, pvz., nustatyti kiekio limitus ir žvejybos draudimo laikotarpius; [25 pakeit.]

| (20) | plane taip pat turėtų būti numatyta, kad deleguotaisiais aktais
  , atsižvelgiant į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas,
  turėtų būti priimtos tam tikros papildomos techninės
  , taip pat laikotarpių ir rajonų
  priemonės, kurios padėtų siekti plano tikslų, visų pirma susijusių su žuvų jauniklių apsauga, arba pagerinti selektyvumą; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

(20)

plane taip pat turėtų būti numatyta, kad deleguotaisiais aktais
  , atsižvelgiant į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas,
  turėtų būti priimtos tam tikros papildomos techninės
  , taip pat laikotarpių ir rajonų
  priemonės, kurios padėtų siekti plano tikslų, visų pirma susijusių su žuvų jauniklių apsauga, arba pagerinti selektyvumą; [26 pakeit.]

| (20a) | nustatant technines priemones pagal daugiametį planą arba pagal jo pagrindu priimtus deleguotuosius aktus, derėtų apsaugoti tradicinius žvejybos įrankius, remiantis istorijos duomenimis apie žvejų bendruomenėse įsitvirtinusią praktiką; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

(20a)

nustatant technines priemones pagal daugiametį planą arba pagal jo pagrindu priimtus deleguotuosius aktus, derėtų apsaugoti tradicinius žvejybos įrankius, remiantis istorijos duomenimis apie žvejų bendruomenėse įsitvirtinusią praktiką; [27 pakeit.]

| (21) | siekiant užtikrinti visišką atitiktį šiame reglamente nustatytoms priemonėms, be Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/2009 (12) jau numatytų priemonių, turėtų būti priimtos tam tikros papildomos kontrolės priemonės; |
| --- | --- |

(21)

siekiant užtikrinti visišką atitiktį šiame reglamente nustatytoms priemonėms, be Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/2009 (12) jau numatytų priemonių, turėtų būti priimtos tam tikros papildomos kontrolės priemonės;

| (21a) | siekiant, kad sektorius galėtų pakelti žvejybos pastangų mažinimo priemones ir dėl to mažėjančias įmonių ir jūrininkų pajamas, turėtų būti taikoma pirmenybės gauti atitinkamą paramą iš Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014
   (13)


  a tvarka; [28 pakeit.] |
| --- | --- |

(21a)

siekiant, kad sektorius galėtų pakelti žvejybos pastangų mažinimo priemones ir dėl to mažėjančias įmonių ir jūrininkų pajamas, turėtų būti taikoma pirmenybės gauti atitinkamą paramą iš Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014
   (13)


  a tvarka; [28 pakeit.]

| (21b) | siekiant užtikrinti, kad planas būtų įgyvendinamas proporcingai atsižvelgiant į socialinį ir ekonominį poveikį, pageidautina, kad, viena vertus, būtų taikomos laikino veiklos nutraukimo priemonių, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 508/2014 33 straipsnyje, trukmės išimtys ir tos išimtys būtų taikomos tik tiems laivams, kuriems taikomas šis daugiametis planas, ir, kita vertus, būtų suteikiama teisė ir galimybės tiems laivams naudotis veiklos nutraukimo visam laikui priemone, nurodyta to reglamento 34 straipsnyje; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

(21b)

siekiant užtikrinti, kad planas būtų įgyvendinamas proporcingai atsižvelgiant į socialinį ir ekonominį poveikį, pageidautina, kad, viena vertus, būtų taikomos laikino veiklos nutraukimo priemonių, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 508/2014 33 straipsnyje, trukmės išimtys ir tos išimtys būtų taikomos tik tiems laivams, kuriems taikomas šis daugiametis planas, ir, kita vertus, būtų suteikiama teisė ir galimybės tiems laivams naudotis veiklos nutraukimo visam laikui priemone, nurodyta to reglamento 34 straipsnyje; [29 pakeit.]

| (22) | pripažįstant, kad smulkiąsias pelagines žuvis Adrijos jūroje žvejojančiais laivais paprastai vykdomi trumpi žvejybos reisai, Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnyje nustatytas reikalavimas teikti išankstinį pranešimą turėtų būti pritaikytas taip, kad išankstinis pranešimas būtų pateikiamas likus ne mažiau kaip pusantros valandos

  pusvalandžiui
  iki numatomo atvykimo į uostą laiko. Tačiau, atsižvelgiant į ribotą žvejybos reisų, per kuriuos sužvejojamas labai mažas žuvų kiekis, poveikį atitinkamiems žuvų ištekliams, derėtų nustatyti, kad tokie išankstiniai pranešimai būtų teikiami tik tada, kai tuose laivuose yra bent 1 tona europinių ančiuvių arba europinių sardinių

  smulkiųjų pelaginių žuvų
  ; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

(22)

pripažįstant, kad smulkiąsias pelagines žuvis Adrijos jūroje žvejojančiais laivais paprastai vykdomi trumpi žvejybos reisai, Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnyje nustatytas reikalavimas teikti išankstinį pranešimą turėtų būti pritaikytas taip, kad išankstinis pranešimas būtų pateikiamas likus ne mažiau kaip pusantros valandos

  pusvalandžiui
  iki numatomo atvykimo į uostą laiko. Tačiau, atsižvelgiant į ribotą žvejybos reisų, per kuriuos sužvejojamas labai mažas žuvų kiekis, poveikį atitinkamiems žuvų ištekliams, derėtų nustatyti, kad tokie išankstiniai pranešimai būtų teikiami tik tada, kai tuose laivuose yra bent 1 tona europinių ančiuvių arba europinių sardinių

  smulkiųjų pelaginių žuvų
  ; [30 pakeit.]

| (23) | pripažįstant, kad elektroninėmis kontrolės priemonėmis žuvininkystės kontrolė, visų pirma žvejybos veiklos geografinio pasiskirstymo ir išteklių naudojimo srityje, užtikrinama geriau ir sparčiau, laivų stebėjimo sistemos ir elektroninio laivo žurnalo naudojimo reikalavimas, nustatytas atitinkamai Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 9 ir 15 straipsniuose, turėtų būti taikomas visiems žvejybos laivams, kurių bendras ilgis yra aštuoni metrai; |
| --- | --- |

(23)

pripažįstant, kad elektroninėmis kontrolės priemonėmis žuvininkystės kontrolė, visų pirma žvejybos veiklos geografinio pasiskirstymo ir išteklių naudojimo srityje, užtikrinama geriau ir sparčiau, laivų stebėjimo sistemos ir elektroninio laivo žurnalo naudojimo reikalavimas, nustatytas atitinkamai Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 9 ir 15 straipsniuose, turėtų būti taikomas visiems žvejybos laivams, kurių bendras ilgis yra aštuoni metrai;

| (24) | turėtų būti nustatyta europinių ančiuvių ir europinių sardinių

  smulkiųjų pelaginių žuvų
  laimikio riba, kurią viršijęs žvejybos laivas privalo iškrauti laimikį paskirtajame uoste arba arti kranto esančioje vietoje, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 43 straipsnyje. Be to, paskirdamos minėtus uostus arba arti kranto esančias vietas, valstybės narės turėtų taip taikyti to reglamento 43 straipsnio 5 dalyje numatytus kriterijus, kad galėtų užtikrinti veiksmingą kontrolę; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

(24)

turėtų būti nustatyta europinių ančiuvių ir europinių sardinių

  smulkiųjų pelaginių žuvų
  laimikio riba, kurią viršijęs žvejybos laivas privalo iškrauti laimikį paskirtajame uoste arba arti kranto esančioje vietoje, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 43 straipsnyje. Be to, paskirdamos minėtus uostus arba arti kranto esančias vietas, valstybės narės turėtų taip taikyti to reglamento 43 straipsnio 5 dalyje numatytus kriterijus, kad galėtų užtikrinti veiksmingą kontrolę; [31 pakeit.]

| (25) | siekiant laiku ir proporcingai prisitaikyti prie technikos ir mokslo pažangos, taip pat užtikrinti lankstumą ir sudaryti sąlygas plėtoti kai kurias priemones, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kad ji galėtų papildyti šį reglamentą dėl atlantinėms skumbrėms ir paprastosioms stauridėms išsaugoti skirtų ištaisomųjų priemonių, įpareigojimo iškrauti laimikį ir techninių priemonių
  įgyvendinimo
  . Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (14) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

(25)

siekiant laiku ir proporcingai prisitaikyti prie technikos ir mokslo pažangos, taip pat užtikrinti lankstumą ir sudaryti sąlygas plėtoti kai kurias priemones, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kad ji galėtų papildyti šį reglamentą dėl atlantinėms skumbrėms ir paprastosioms stauridėms išsaugoti skirtų ištaisomųjų priemonių, įpareigojimo iškrauti laimikį ir techninių priemonių
  įgyvendinimo
  . Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (14) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; [32 pakeit.]

| (26) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 10 straipsnio 3 dalimi, reikėtų priimti nuostatas, pagal kurias Komisija periodiškai įvertintų šio reglamento taikymo tinkamumą ir veiksmingumą. Toks įvertinimas turėtų būti atliekamas po mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamo periodinio plano įvertinimo ir būti juo grindžiamas. Planas turėtų būti vertinamas
  praėjus trejiems metams po šio reglamento įsigaliojimo dienos ir po to –
  kas penkerius metus. Tas laikotarpis yra pakankamas visapusiškai įvykdyti įpareigojimą iškrauti laimikį, priimti ir įgyvendinti priemones regionų lygmeniu ir pamatyti jų poveikį ištekliams ir žvejybos sektoriui. Tokio minimalaus laikotarpio reikalauja ir mokslo įstaigos; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

(26)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 10 straipsnio 3 dalimi, reikėtų priimti nuostatas, pagal kurias Komisija periodiškai įvertintų šio reglamento taikymo tinkamumą ir veiksmingumą. Toks įvertinimas turėtų būti atliekamas po mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamo periodinio plano įvertinimo ir būti juo grindžiamas. Planas turėtų būti vertinamas
  praėjus trejiems metams po šio reglamento įsigaliojimo dienos ir po to –
  kas penkerius metus. Tas laikotarpis yra pakankamas visapusiškai įvykdyti įpareigojimą iškrauti laimikį, priimti ir įgyvendinti priemones regionų lygmeniu ir pamatyti jų poveikį ištekliams ir žvejybos sektoriui. Tokio minimalaus laikotarpio reikalauja ir mokslo įstaigos; [33 pakeit.]

| (27) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnio 4 dalimi, prieš sudarant planą buvo įvertintas jo tikėtinas ekonominis ir socialinis poveikis (15); |
| --- | --- |

(27)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnio 4 dalimi, prieš sudarant planą buvo įvertintas jo tikėtinas ekonominis ir socialinis poveikis (15);

| (27a) | siekdamos padėti žvejams įgyvendinti šiame reglamente numatytas priemones, valstybės narės turėtų kuo plačiau naudotis priemonėmis, kuriomis galima naudotis pagal Reglamentą (ES) Nr. 508/2014. Siekiant atsižvelgti į socialinius ir ekonominius šio reglamento aspektus, tikslinga paaiškinti, kad laikino veiklos nutraukimo priemonės, kurios buvo patvirtintos tam, kad būtų pasiekti šio reglamento tikslai, gali būti laikomos atitinkančiomis paramos skyrimo reikalavimus pagal Reglamentą (ES) Nr. 508/20141. Be to, tikslinga leisti laivų, kuriems daro poveikį šis daugiametis planas, atveju nukrypti nuo nustatytų laikotarpių, kuriuos galima teikti paramą, ir nuo didžiausios galimos EJRŽF finansinės paramos sumos, skiriamos laikino veiklos nutraukimo priemonėms, nuostatų, nustatytų Reglamente (ES) Nr. 508/2014, [34 pakeit.] |
| --- | --- |

(27a)

siekdamos padėti žvejams įgyvendinti šiame reglamente numatytas priemones, valstybės narės turėtų kuo plačiau naudotis priemonėmis, kuriomis galima naudotis pagal Reglamentą (ES) Nr. 508/2014. Siekiant atsižvelgti į socialinius ir ekonominius šio reglamento aspektus, tikslinga paaiškinti, kad laikino veiklos nutraukimo priemonės, kurios buvo patvirtintos tam, kad būtų pasiekti šio reglamento tikslai, gali būti laikomos atitinkančiomis paramos skyrimo reikalavimus pagal Reglamentą (ES) Nr. 508/20141. Be to, tikslinga leisti laivų, kuriems daro poveikį šis daugiametis planas, atveju nukrypti nuo nustatytų laikotarpių, kuriuos galima teikti paramą, ir nuo didžiausios galimos EJRŽF finansinės paramos sumos, skiriamos laikino veiklos nutraukimo priemonėms, nuostatų, nustatytų Reglamente (ES) Nr. 508/2014, [34 pakeit.]

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatomas Adrijos jūros mažų pelaginių žuvų išteklių valdymo daugiametis planas.

2.   Reglamentas taikomas Adrijos jūros europinių ančiuvių (Engraulis encrasicolus) ir europinių sardinių (Sardina pilchardus) ištekliams
  (toliau – smulkiosios pelaginės žuvys)
  ir
  tikslinei
  šių išteklių žvejybai. Jis

  Siekiant įgyvendinti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytą įpareigojimą iškrauti laimikį, šis reglamentas
  taip pat taikomas atlantinių skumbrių (Scomber spp.) ir paprastųjų stauridžių (Trachurus spp.) priegaudai Adrijos jūroje, sugautai žvejojant kurį nors iš minėtų išteklių arba juos abu

  smulkiąsias pelagines žuvis
  . [35 pakeit.]

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnyje, Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 2 straipsnyje.

2.   Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | Adrijos jūra – BVJŽK reguliuojami 17 ir 18 geografiniai parajoniai; |
| --- | --- |

a)

Adrijos jūra – BVJŽK reguliuojami 17 ir 18 geografiniai parajoniai;

| b) | BVJŽK reguliuojamas geografinis parajonis – Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (BVJŽK) reguliuojamas geografinis parajonis, apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 1343/2011 (16) I priede; |
| --- | --- |

b)

BVJŽK reguliuojamas geografinis parajonis – Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (BVJŽK) reguliuojamas geografinis parajonis, apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 1343/2011 (16) I priede;

| ba) | tikslinė žvejyba – žvejyba, kai europinių sardinių arba europinių ančiuvių kiekis sudaro bent 50 % laimikio gyvojo svorio; [37 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

tikslinė žvejyba – žvejyba, kai europinių sardinių arba europinių ančiuvių kiekis sudaro bent 50 % laimikio gyvojo svorio; [37 pakeit.]

| c) | mažų pelaginių žuvų ištekliai – šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje išvardyti ištekliai ir bet kokie jų deriniai

  smulkiosios pelaginės žuvys
   –
  europinių sardinių (Sardina pilchardus) ir europinių ančiuvių (Engraulis encrasicolus) ištekliai
  ; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

mažų pelaginių žuvų ištekliai – šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje išvardyti ištekliai ir bet kokie jų deriniai

  smulkiosios pelaginės žuvys
   –
  europinių sardinių (Sardina pilchardus) ir europinių ančiuvių (Engraulis encrasicolus) ištekliai
  ; [38 pakeit.]

| ca) | patikimiausios turimos mokslinės rekomendacijos – naujausiais moksliniais duomenimis ir metodais grindžiamos viešos mokslinės rekomendacijos, kurias paskelbia arba recenzuoja nepriklausoma Sąjungos ar tarptautiniu lygmeniu pripažinta mokslo įstaiga, tokia kaip Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF) arba BVJŽK, ir kurios atitinka Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 25 straipsnio reikalavimus; [104 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

patikimiausios turimos mokslinės rekomendacijos – naujausiais moksliniais duomenimis ir metodais grindžiamos viešos mokslinės rekomendacijos, kurias paskelbia arba recenzuoja nepriklausoma Sąjungos ar tarptautiniu lygmeniu pripažinta mokslo įstaiga, tokia kaip Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF) arba BVJŽK, ir kurios atitinka Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 25 straipsnio reikalavimus; [104 pakeit.]

| (d) | FMSY intervalas – reikšmių intervalas, kai visi mirtingumo dėl žvejybos lygiai, patenkantys į moksliškai nustatyto to intervalo ribas, mišriosios žvejybos atveju laikantis mokslinių rekomendacijų užtikrina didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY) ilguoju laikotarpiu, esant vidutinėms aplinkos sąlygoms, nedarydami didelio poveikio atitinkamų išteklių reprodukcijos procesui;
  [39 pakeit.] |
| --- | --- |

(d)

FMSY intervalas – reikšmių intervalas, kai visi mirtingumo dėl žvejybos lygiai, patenkantys į moksliškai nustatyto to intervalo ribas, mišriosios žvejybos atveju laikantis mokslinių rekomendacijų užtikrina didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY) ilguoju laikotarpiu, esant vidutinėms aplinkos sąlygoms, nedarydami didelio poveikio atitinkamų išteklių reprodukcijos procesui;
  [39 pakeit.]

| da) | žvejybos diena – bet kuris nepertraukiamas 24 valandų laikotarpis ar jo dalis, kai žvejybos laivas vykdo žvejybos veiklą, tokią kaip žuvų paieška, žvejybos įrankio metimas, statymas, vilkimas, traukimas, laimikio patalpinimas, perkrovimas, laikymas, perdirbimas laive, perdavimas, kėlimas į varžas, tukinimas ir žuvų ar žuvų produktų iškrovimas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 28 punkte; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

da)

žvejybos diena – bet kuris nepertraukiamas 24 valandų laikotarpis ar jo dalis, kai žvejybos laivas vykdo žvejybos veiklą, tokią kaip žuvų paieška, žvejybos įrankio metimas, statymas, vilkimas, traukimas, laimikio patalpinimas, perkrovimas, laikymas, perdirbimas laive, perdavimas, kėlimas į varžas, tukinimas ir žuvų ar žuvų produktų iškrovimas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 28 punkte; [40 pakeit.]

| db) | SSBlim – neršiančių žuvų biomasės atskaitos taškas; jeigu biomasė yra mažesnė už šį dydį, turi būti imamasi taisomųjų valdymo veiksmų, siekiant užtikrinti, kad ištekliai atsikurtų iki tokio dydžio, kuris atitinka saugias biologines ribas; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

db)

SSBlim – neršiančių žuvų biomasės atskaitos taškas; jeigu biomasė yra mažesnė už šį dydį, turi būti imamasi taisomųjų valdymo veiksmų, siekiant užtikrinti, kad ištekliai atsikurtų iki tokio dydžio, kuris atitinka saugias biologines ribas; [41 pakeit.]

| dc) | SSBpa – atsargumo principu grindžiamas neršiančių žuvų biomasės atskaitos taškas; jeigu jų biomasė yra mažesnė už šį dydį, turi būti imamasi išteklių valdymo veiksmų, siekiant užtikrinti, kad ištekliai atsikurtų iki tokio dydžio, kuris atitinka saugias biologines ribas; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

dc)

SSBpa – atsargumo principu grindžiamas neršiančių žuvų biomasės atskaitos taškas; jeigu jų biomasė yra mažesnė už šį dydį, turi būti imamasi išteklių valdymo veiksmų, siekiant užtikrinti, kad ištekliai atsikurtų iki tokio dydžio, kuris atitinka saugias biologines ribas; [42 pakeit.]

| (e) | MSY Btrigger – žemiausias tam tikrų išteklių neršiančių žuvų biomasės atskaitos taškas; jeigu biomasė yra mažesnė už šį dydį, derėtų imtis konkrečių atitinkamų valdymo veiksmų, siekiant užtikrinti, kad naudojimo lygis, imant drauge su natūraliais svyravimais, leistų atsikurti ištekliams ir jiems viršyti tokį dydį, kuris gali užtikrinti MSY ilguoju laikotarpiu;
  [43 pakeit.] |
| --- | --- |

(e)

MSY Btrigger – žemiausias tam tikrų išteklių neršiančių žuvų biomasės atskaitos taškas; jeigu biomasė yra mažesnė už šį dydį, derėtų imtis konkrečių atitinkamų valdymo veiksmų, siekiant užtikrinti, kad naudojimo lygis, imant drauge su natūraliais svyravimais, leistų atsikurti ištekliams ir jiems viršyti tokį dydį, kuris gali užtikrinti MSY ilguoju laikotarpiu;
  [43 pakeit.]

| (f) | žvejybos galimybė – kiekybiškai nusakyta juridinė teisė žvejoti, išreikšta laimikio kiekiu ir (arba) žvejybos pastangomis. |
| --- | --- |

(f)

žvejybos galimybė – kiekybiškai nusakyta juridinė teisė žvejoti, išreikšta laimikio kiekiu ir (arba) žvejybos pastangomis.

3 straipsnis

Tikslai

1.   Daugiametis planas padeda siekti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje išdėstytų bendros žuvininkystės politikos tikslų, visų pirma žuvininkystės valdymui taikant atsargumo principą, ir juo siekiama užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai, viršijantys dydžius, kuriems esant gali būti užtikrintas MSY. [45 pakeit.]

2.   Daugiamečiame plane numatoma veiksminga, paprasta ir stabili Adrijos jūros smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių naudojimo valdymo sistema.

2a.
     
  Rengiant ar keičiant daugiametį planą, atsižvelgiama į socialinius ir ekonominius aspektus pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 5 dalį. [47 pakeit.]

3.   Daugiametis planas turi padėti sustabdyti laimikio išmetimą

  mažinti
  į jūrą
  išmetamus kiekius
  , kiek įmanoma, vengiant nepageidaujamos priegaudos arba mažinant jos kiekį, ir įgyvendinti įpareigojimą iškrauti laimikį, nustatytą Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje, kai žvejojamos žuvys, kurių rūšims taikomas tas įpareigojimas ir šis reglamentas. [48 pakeit.]

4.   Daugiamečiu planu įgyvendinamas žuvininkystės valdymui taikomas ekosisteminis metodas, siekiant užtikrinti, kad neigiamas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemai būtų kuo mažesnis
  , ypač nykstančioms buveinėms ir saugomoms rūšims, įskaitant jūrų žinduolius, jūrų paukščius ir roplius, ir, kai įmanoma, nebūtų daromas
  . Planas dera su Sąjungos aplinkos teisės aktais, visų pirma Direktyvos 2008/56/EB 1 straipsnio 1 dalyje nustatytu tikslu iki 2020 m. pasiekti gerą aplinkos būklę
  , ir su direktyvose 2009/147/EB ir 92/43/EEB nustatytais tikslais ir taisyklėmis
  . [49 pakeit.]

5.   Visų pirma daugiamečiu planu siekiama:

| a) | užtikrinti, kad būtų įvykdytos Direktyvos 2008/56/EB I priedo 3 deskriptoriuje išdėstytos sąlygos, ir |
| --- | --- |

a)

užtikrinti, kad būtų įvykdytos Direktyvos 2008/56/EB I priedo 3 deskriptoriuje išdėstytos sąlygos, ir

| b) | prisidėti prie kitų Direktyvos 2008/56/EB I priede nurodytų deskriptorių įvykdymo, proporcingai žvejybos vaidmeniui juos įgyvendinant. |
| --- | --- |

b)

prisidėti prie kitų Direktyvos 2008/56/EB I priede nurodytų deskriptorių įvykdymo, proporcingai žvejybos vaidmeniui juos įgyvendinant.

5a.
     
  Priemonės pagal planą taikomos laikantis patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų. [50 pakeit.]

II SKYRIUS

SOCIALINIAI IR EKONOMINIAI
  TIKSLAI, APSAUGOS PRIEMONĖS IR SPECIALIOS PRIEMONĖS [51 pakeit.]

SOCIALINIAI IR EKONOMINIAI

[51 pakeit.]

4 straipsnis

Europiniams ančiuviams ir europinėms sardinėms

  Smulkiųjų pelaginių žuvų atveju
  taikomi tikslai [52 pakeit.]

1.   Tikslinis atitinkamų išteklių žuvų mirtingumas dėl žvejybos turi būti pasiektas kuo greičiau ir, palaipsniui artėjant prie tikslinio lygio, ne vėliau kaip 2020 m. ir po to išlaikomas I priede nustatytų intervalų ribose

  Tiksliniai smulkiųjų pelaginių žuvų atskaitos taškai turi būti pasiekti kuo greičiau ir po to išteklių dydžiai išlaikomi taip, kad viršytų I priede nustatytas vertes
  , laikantis 3 straipsnio 1 dalyje nustatytų tikslų. [53 pakeit.]

2.   Žvejybos galimybės

  Smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių valdymo priemonės
  turi atitikti šio reglamento I priedo A skiltyje nurodytus tikslinius mirtingumo dėl žvejybos intervalus

  atskaitos taškus
  . [54 pakeit.]

3.   Nepaisant 1 ir 2 dalių,
  valdymo priemonės
  gali būti nustatyti žvejybos galimybių lygiai

  skirtos pasiekti dydžiams
  , kurie atitiktų žemesnius mirtingumo dėl žvejybos lygius

  aukštesnes vertes
  , nei nustatytieji

  nustatytosios
  I priedo A skiltyje
  , jeigu:

| a) | remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ar duomenimis, tai būtina, kad vykdant mišrią žvejybą būtų pasiekti 3 straipsnyje nustatyti tikslai; |
| --- | --- |

a)

remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ar duomenimis, tai būtina, kad vykdant mišrią žvejybą būtų pasiekti 3 straipsnyje nustatyti tikslai;

| b) | remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ar duomenimis, tai būtina, siekiant išvengti didelės žalos ištekliams, kylančios dėl rūšies viduje arba tarp rūšių vykstančios sąveikos dinamikos, arba |
| --- | --- |

b)

remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ar duomenimis, tai būtina, siekiant išvengti didelės žalos ištekliams, kylančios dėl rūšies viduje arba tarp rūšių vykstančios sąveikos dinamikos, arba

| c) | kai kurie smulkiųjų pelaginių žuvų ištekliai nesiekia I priedo B skiltyje nurodyto atskaitos taško
  . [55 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

kai kurie smulkiųjų pelaginių žuvų ištekliai nesiekia I priedo B skiltyje nurodyto atskaitos taško
  . [55 pakeit.]

4.   Nepaisant 2 ir 3 dalių, išteklių žvejybos galimybės gali būti nustatytos remiantis I priedo B skiltyje pateiktais mirtingumo dėl žvejybos intervalais, jei atitinkamų išteklių dydis viršija II priedo A skiltyje nustatytą minimalų neršiančių žuvų išteklių biomasės atskaitos tašką ir jei:

| (a) | remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ar duomenimis, tai būtina, kad vykdant mišrią žvejybą būtų pasiekti 3 straipsnyje nustatyti tikslai; |
| --- | --- |

(a)

remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ar duomenimis, tai būtina, kad vykdant mišrią žvejybą būtų pasiekti 3 straipsnyje nustatyti tikslai;

| (b) | remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ar duomenimis, tai būtina, siekiant išvengti didelės žalos ištekliams, kurią lemia tos pačios rūšies arba kelių rūšių išteklių dinamika, arba |
| --- | --- |

(b)

remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ar duomenimis, tai būtina, siekiant išvengti didelės žalos ištekliams, kurią lemia tos pačios rūšies arba kelių rūšių išteklių dinamika, arba

| (c) | siekiama užtikrinti, kad kelerių metų iš eilės žvejybos galimybės nesvyruotų daugiau kaip 20 %.
  [56 pakeit.] |
| --- | --- |

(c)

siekiama užtikrinti, kad kelerių metų iš eilės žvejybos galimybės nesvyruotų daugiau kaip 20 %.
  [56 pakeit.]

4a.
     
  Kai mokslinės rekomendacijos rodo, kad mėgėjų žvejyba daro didelį poveikį konkrečių išteklių žuvų mirtingumui dėl žvejybos, Taryba į jas atsižvelgia ir gali apriboti mėgėjų žvejybą nustatydama žvejybos galimybes, siekiant išvengti bendro tikslinio mirtingumo dėl žvejybos viršijimo. [57 pakeit.]

4a straipsnis

Socialiniai ir ekonominiai tikslai

Siekiant atsižvelgti į socialinius ir ekonominius Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 5 dalies f punkte nustatytus tikslus, taikydamos šiame reglamente nustatytas technines ir išteklių išsaugojimo priemones, valstybės narės kuo plačiau naudojasi atitinkamomis Reglamente (ES) Nr. 508/2014 nustatytomis priemonėmis. [58 pakeit.]

5 straipsnis

Apsaugos priemonės

1.   Išsaugojimo lygio atskaitos taškai, išreikšti kaip minimalūs ir ribiniai

  minimalios ir ribinės
  neršiančių žuvų išteklių biomasės dydžiai, kurie turi būti taikomi siekiant išsaugoti visą atitinkamų išteklių reprodukcinį pajėgumą, yra nustatyti II priede. [59 pakeit.]

1a.
     
  Praėjus trejiems metams po 6 straipsnio 1a dalyje nurodytų valdymo priemonių taikymo pradžios, moksliniais tyrimais patikrinamas taikytų priemonių veiksmingumas, visų pirma ištekliams, kuriems taikomas šis reglamentas, ir tų išteklių žvejybai. [60 pakeit.]

2.   Jeigu mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad kurių nors atitinkamų išteklių neršiančių
  smulkiųjų pelaginių
  žuvų biomasė yra mažesnė, negu II

  I
  priedo A

  B
  skiltyje nustatytas minimalus neršiančių žuvų išteklių biomasės atskaitos taškas, priimamos visos atitinkamos taisomosios priemonės, skirtos

  siekiant padėti
  užtikrinti, kad atitinkamų

  smulkiųjų pelaginių žuvų
  išteklių dydis greitai viršytų tuos, kuriems esant galima užtikrinti MSY

  I priedo A skiltyje nustatytą atskaitos tašką
  . Visų pirma, nukrypstant nuo 4 straipsnio 2 ir 4 dalių, nustatomos tokio lygio atitinkamų išteklių žvejybos galimybės, kurios atitinka mirtingumą dėl žvejybos, mažesnį už

  dalies ir laikantis

  I priedo A skiltyje nustatytą intervalą,

  4 straipsnio 3 dalies, valdymo priemonės patikslinamos
  atsižvelgiant į tų išteklių biomasės sumažėjimą. [61 pakeit.]

3.   Jeigu mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad kurių nors atitinkamų

  abiejų smulkiųjų pelaginių žuvų
  išteklių neršiančių žuvų biomasė yra mažesnė, negu II

  I
  priedo B skiltyje nustatytas ribinis

  ribinės
  neršiančių žuvų išteklių biomasės atskaitos taškas (Blim


  SSBlim
  ), imamasi tolesnių taisomųjų priemonių, skirtų užtikrinti, kad atitinkamų išteklių dydis greitai viršytų dydį, kuriam esant galima užtikrinti MSY. Tiksliau, tomis taisomosiomis priemonėmis,
  priimamos papildomos taisomosios priemonės, siekiant padėti užtikrinti, kad abiejų smulkiųjų pelaginių žuvų ištekliai greitai atsikurtų iki tokio dydžio
  ,
  kuris viršija I priedo A skiltyje nustatytą atskaitos tašką
  .
  Visų pirma
  ,
  tos taisomosios priemonės
  , nukrypstant nuo 4 straipsnio 2 ir 4 dalių

  dalies
  , gali būti sustabdoma

  apimti
  atitinkamų išteklių tikslinė žvejyba ir atitinkamai sumažinamos žvejybos galimybės

  tikslinės žvejybos sustabdymą ir kitas atitinkamas valdymo priemones
  . [62 pakeit.]

6 straipsnis

Specialios išsaugojimo priemonės

1.   Jeigu mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad būtina imtis taisomųjų veiksmų, kad būtų išsaugoti šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nurodyti mažų pelaginių žuvų ištekliai, arba jeigu europinių ančiuvių ar europinių sardinių

  išsaugotos smulkiosios pelaginės žuvys
  ,
  arba jeigu kurių nors
  išteklių neršiančių žuvų biomasė tam tikrais metais nesiekia išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškų, nurodytų šio reglamento II

  I
  priedo A

  B
  skiltyje, Komisija gali priimti deleguotuosius aktus, remdamasi

  Komisijai pagal
  šio reglamento 16 straipsniu

  straipsnį
  ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsniu, dėl:

  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus.

| a) | žvejybos įrankio charakteristikų, tiksliau, tinklo akių dydžio, įrankio konstrukcijos, įrankio dydžio arba selektyvumo įtaisų naudojimo, siekiant užtikrinti arba pagerinti selektyvumą; |
| --- | --- |

a)

žvejybos įrankio charakteristikų, tiksliau, tinklo akių dydžio, įrankio konstrukcijos, įrankio dydžio arba selektyvumo įtaisų naudojimo, siekiant užtikrinti arba pagerinti selektyvumą;

| b) | žvejybos įrankio naudojimo ir naudojimo gylio, siekiant užtikrinti ir pagerinti selektyvumą; |
| --- | --- |

b)

žvejybos įrankio naudojimo ir naudojimo gylio, siekiant užtikrinti ir pagerinti selektyvumą;

| c) | atitinkamų žuvų žvejybos draudimo ar apribojimo tam tikruose rajonuose, siekiant apsaugoti neršiančias žuvis ir žuvų jauniklius, žuvis, kurių išteklių dydis nesiekia minimalaus išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, arba netikslines žuvų rūšis; |
| --- | --- |

c)

atitinkamų žuvų žvejybos draudimo ar apribojimo tam tikruose rajonuose, siekiant apsaugoti neršiančias žuvis ir žuvų jauniklius, žuvis, kurių išteklių dydis nesiekia minimalaus išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, arba netikslines žuvų rūšis;

| d) | žvejybos arba tam tikrų tipų žvejybos įrankių naudojimo tam tikrais laikotarpiais draudimo ar ribojimo, siekiant apsaugoti neršiančias žuvis, žuvis, kurių ištekliai nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, arba netikslines žuvų rūšis; |
| --- | --- |

d)

žvejybos arba tam tikrų tipų žvejybos įrankių naudojimo tam tikrais laikotarpiais draudimo ar ribojimo, siekiant apsaugoti neršiančias žuvis, žuvis, kurių ištekliai nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, arba netikslines žuvų rūšis;

| e) | mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių, siekiant užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą; |
| --- | --- |

e)

mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių, siekiant užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą;

| f) | kitų su selektyvumu susijusių charakteristikų.
  [63 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

kitų su selektyvumu susijusių charakteristikų.
  [63 pakeit.]

1a.
     
  Nepaisant 1 dalies, kad būtų pasiekti 4 straipsnyje nustatyti tikslai, 2019–2022 m. taikomos šios priemonės:

| a) | 2019 m. smulkiųjų pelaginių žuvų laimikio limitas nustatomas toks, koks buvo 2014 m. laimikio dydis; nuo 2020 m. smulkiųjų pelaginių žuvų laimikio limitas atitinkamai valstybei narei kiekvienais metais laipsniškai mažinamas 4 %, palyginti su ankstesniais metais, iki 2022 m.; vis dėlto limitas nemažinamas, jeigu praėjusiais metais visas kiekvienos atitinkamos valstybės narės laimikis yra daugiau kaip 2 % mažesnis už 2014 m. sužvejotą kiekį; |
| --- | --- |

a)

2019 m. smulkiųjų pelaginių žuvų laimikio limitas nustatomas toks, koks buvo 2014 m. laimikio dydis; nuo 2020 m. smulkiųjų pelaginių žuvų laimikio limitas atitinkamai valstybei narei kiekvienais metais laipsniškai mažinamas 4 %, palyginti su ankstesniais metais, iki 2022 m.; vis dėlto limitas nemažinamas, jeigu praėjusiais metais visas kiekvienos atitinkamos valstybės narės laimikis yra daugiau kaip 2 % mažesnis už 2014 m. sužvejotą kiekį;

| b) | tikslinę smulkiųjų pelaginių žuvų žvejybą vykdančių žvejybos laivų žvejybos pastangos negali viršyti 180 žvejybos dienų per metus ir 20 žvejybos dienų per mėnesį, taip pat negali viršyti 144 žvejybos dienų per metus, kai vykdoma tikslinė europinių sardinių žvejyba, ir 144 žvejybos dienų per metus, kai vykdoma tikslinė europinių ančiuvių žvejyba; |
| --- | --- |

b)

tikslinę smulkiųjų pelaginių žuvų žvejybą vykdančių žvejybos laivų žvejybos pastangos negali viršyti 180 žvejybos dienų per metus ir 20 žvejybos dienų per mėnesį, taip pat negali viršyti 144 žvejybos dienų per metus, kai vykdoma tikslinė europinių sardinių žvejyba, ir 144 žvejybos dienų per metus, kai vykdoma tikslinė europinių ančiuvių žvejyba;

| c) | kasmet taikomi žvejybos rajonų ir laikotarpių draudimai, siekiant apsaugoti jauniklių augimo vietas ir nerštavietes; tokie draudimai, susiję su įvairių tipų žvejybos įrankiais, apima visą smulkiųjų pelaginių žuvų arealą Adrijos jūroje ir taikomi ne trumpesnį kaip nepertraukiamą 15 dienų laikotarpį, tačiau ne ilgiau kaip nepertraukiamą 30 dienų laikotarpį; tie draudimai taikomi šiais laikotarpiais:










  i) | europinių sardinių atveju – nuo spalio 1 d. iki kovo 31 d. ir |
| --- | --- | --- |

c)

kasmet taikomi žvejybos rajonų ir laikotarpių draudimai, siekiant apsaugoti jauniklių augimo vietas ir nerštavietes; tokie draudimai, susiję su įvairių tipų žvejybos įrankiais, apima visą smulkiųjų pelaginių žuvų arealą Adrijos jūroje ir taikomi ne trumpesnį kaip nepertraukiamą 15 dienų laikotarpį, tačiau ne ilgiau kaip nepertraukiamą 30 dienų laikotarpį; tie draudimai taikomi šiais laikotarpiais:

i)

europinių sardinių atveju – nuo spalio 1 d. iki kovo 31 d. ir

| ii) | europinių ančiuvių atveju – nuo balandžio 1 d. iki rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

ii)

europinių ančiuvių atveju – nuo balandžio 1 d. iki rugsėjo 30 d.;

| d) | papildomi draudimai taikomi laivams, kurių bendrasis ilgis viršija 12 metrų, atskirai pagal kiekvieno tipo žvejybos įrankį ne trumpiau kaip šešis mėnesius; tokie draudimai apima ne mažiau kaip 30 % rajono, kuris, kaip nustatyta, yra jauniklių augimo vieta arba rajonas, svarbus ankstyvo amžiaus žuvų grupių apsaugai (teritorinėje ir vidinėje jūroje); |
| --- | --- |

d)

papildomi draudimai taikomi laivams, kurių bendrasis ilgis viršija 12 metrų, atskirai pagal kiekvieno tipo žvejybos įrankį ne trumpiau kaip šešis mėnesius; tokie draudimai apima ne mažiau kaip 30 % rajono, kuris, kaip nustatyta, yra jauniklių augimo vieta arba rajonas, svarbus ankstyvo amžiaus žuvų grupių apsaugai (teritorinėje ir vidinėje jūroje);

| e) | bendras smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių žvejybos veiklą vykdančių tralerių ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų pajėgumas negali viršyti 2014 m. užregistruoto veiklą vykdžiusio laivyno pajėgumo, išreikšto bendrąja talpa (BT) ir (arba) bendrąja registrine talpa (BRT), variklio galia (kW) ir laivų skaičiumi. [70 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

bendras smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių žvejybos veiklą vykdančių tralerių ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų pajėgumas negali viršyti 2014 m. užregistruoto veiklą vykdžiusio laivyno pajėgumo, išreikšto bendrąja talpa (BT) ir (arba) bendrąja registrine talpa (BRT), variklio galia (kW) ir laivų skaičiumi. [70 pakeit.]

1b.
     
  Nepaisant 1a dalies, siekiant užtikrinti stabilumą ir apriboti išteklių valdymo priemonių nuostatų kitimą, c ir d punktuose nurodytų draudimų taikymo iš eilės einančiais metais trukmė negali skirtis daugiau kaip 10 % nuo prieš tuos metus ėjusiais metais taikytos trukmės. [71 pakeit.]

6a straipsnis

Techninės priemonės

1.
     
  Taikant šį reglamentą, netaikoma Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 13 straipsnio 3 dalies antra pastraipa ir II priedo 2 punktas.

2.
     
  Taikant šį reglamentą, apsupamųjų tinklų (gaubiamųjų tinklų ir tinklų be lyno tinklo apačiai sutraukti) ilgis turi būti ne didesnis kaip 600 metrų, o plotis – ne didesnis kaip 1/3 ilgio. [72 pakeit.]

III SKYRIUS

SU ĮPAREIGOJIMU IŠKRAUTI LAIMIKĮ SUSIJUSIOS NUOSTATOS

7 straipsnis

Su įpareigojimu iškrauti Adrijos jūroje sužvejotų mažų pelaginių žuvų laimikį susijusios nuostatos

Komisijai pagal šio reglamento 15 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl

  , kuriais nustatoma
  : [73 pakeit.]

| a) | įpareigojimo iškrauti laimikį netaikymo žuvų rūšims, kurių aukštas išgyvenimo koeficientas yra patvirtintas moksliškai

  patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose
  , atsižvelgiant į žvejybos įrankio, žvejybos veiklos ir ekosistemos charakteristikas, siekiant supaprastinti įpareigojimo iškrauti laimikį vykdymą; [74 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

įpareigojimo iškrauti laimikį netaikymo žuvų rūšims, kurių aukštas išgyvenimo koeficientas yra patvirtintas moksliškai

  patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose
  , atsižvelgiant į žvejybos įrankio, žvejybos veiklos ir ekosistemos charakteristikas, siekiant supaprastinti įpareigojimo iškrauti laimikį vykdymą; [74 pakeit.]

| b) | de minimis išimčių, kad įpareigojimą iškrauti laimikį būtų galima vykdyti; tokios de minimis išimtys galimos visais atvejais, išvardytais Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 5 dalies c punkte, ir jame išdėstytomis sąlygomis; ir |
| --- | --- |

b)

de minimis išimčių, kad įpareigojimą iškrauti laimikį būtų galima vykdyti; tokios de minimis išimtys galimos visais atvejais, išvardytais Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 5 dalies c punkte, ir jame išdėstytomis sąlygomis; ir

| c) | specialių nuostatų dėl laimikio dokumentavimo, ypač siekiant stebėti įpareigojimo iškrauti laimikį vykdymą. |
| --- | --- |

c)

specialių nuostatų dėl laimikio dokumentavimo, ypač siekiant stebėti įpareigojimo iškrauti laimikį vykdymą.

| d) | mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nustatymo, siekiant užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą.
  [75 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nustatymo, siekiant užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą.
  [75 pakeit.]

IV SKYRIUS

REGIONALIZAVIMAS

8 straipsnis

Regioninis bendradarbiavimas

1.   Šio reglamento 6 ir 7 straipsniuose nurodytoms priemonėms taikomos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1–6 dalys.

2.   Siekiant vykdyti šio straipsnio 1 dalį, tiesioginių valdymo interesų turinčios valstybės narės gali teikti bendras rekomendacijas, remdamosi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1 dalimi: jos pirmą kartą turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 12 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo, o po to – per dvylika mėnesių nuo kiekvieno daugiamečio plano įvertinimo pateikimo pagal šio reglamento 14 straipsnį. Tokias rekomendacijas jos taip pat gali teikti, kai mano, kad tai yra reikalinga, ypač staiga pasikeitus kurių nors išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, padėčiai. Bendros rekomendacijos dėl atitinkamų kalendorinių metų priemonių pateikiamos ne vėliau kaip prieš juos einančių metų birželio 1 d.

3.   Šio reglamento 6 ir 7 straipsniais suteikiami įgaliojimai nedaro poveikio įgaliojimams, suteiktiems Komisijai pagal kitas Sąjungos teisės nuostatas, įskaitant Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013.

V SKYRIUS

KONTROLĖ IR REIKALAVIMŲ VYKDYMO UŽTIKRINIMAS

9 straipsnis

Ryšys su Reglamentu (EB) Nr. 1224/2009

Šiame skyriuje numatytos kontrolės priemonės taikomos papildomai kartu su jau numatytomis Reglamente (EB) Nr. 1224/2009, nebent šiame skyriuje nustatyta kitaip.

10 straipsnis

Išankstinis pranešimas

1.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnio 1 dalies, tame straipsnyje nustatytas išankstinio pranešimo pateikimo terminas yra bent pusantros valandos

  pusvalandis
  prieš numatomą atvykimo į uostą laiką. Pakrantės valstybių narių kompetentingos institucijos gali kiekvienu atveju atskirai duoti leidimą įplaukti į uostą anksčiau. [76 pakeit.]

2.   Išankstinio pranešimo įpareigojimas taikomas Sąjungos žvejybos laivų, kuriuose yra bent viena tona

  dvi tonos
  europinių ančiuvių arba bent viena tona

  dvi tonos
  europinių sardinių, kapitonams.
  Tie kiekiai apskaičiuojami atėmus laimikius, nurodytus Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 11 dalyje. [77 pakeit.]

11 straipsnis

Laivų stebėjimo sistema

1.   Taikant šį reglamentą, Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 9 straipsnio 2 dalies nuostatos taikomos ir tikslinę smulkiųjų pelaginių žuvų žvejybą Adrijos jūroje vykdantiems žvejybos laivams, kurių bendras ilgis yra ne mažiau kaip aštuoni metrai.

2.   Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 9 straipsnio 5 dalyje nustatyta išimtis pagal šį reglamentą netaikoma tikslinę smulkiųjų pelaginių žuvų žvejybą Adrijos jūroje vykdantiems laivams, neatsižvelgiant į jų ilgį.

12 straipsnis

Žvejybos žurnalų pildymas ir perdavimas elektroninėmis priemonėmis

1.   Taikant šį reglamentą, Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 15 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas vesti elektroninį žvejybos žurnalą ir bent kartą per dieną jį elektroninėmis priemonėmis siųsti vėliavos valstybės narės kompetentingai institucijai taikomas ir tikslinę europinių ančiuvių arba europinių sardinių žvejybą Adrijos jūroje vykdančių Sąjungos žvejybos laivų, kurių bendras ilgis yra ne mažiau kaip aštuoni metrai, kapitonams.

2.   Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 15 straipsnio 4 dalyje nustatyta išimtis netaikoma tikslinę europinių ančiuvių arba europinių sardinių žvejybą vykdančių laivų, neatsižvelgiant į jų ilgį, kapitonams.

2a.
     
  Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 15 straipsnio 2 dalies, visų Sąjungos laivų, kurių bendrasis ilgis lygus 12 ar daugiau metrų, kapitonai perduoda to reglamento 14 straipsnyje nurodytą informaciją prieš pradėdami iškrovimo operacijas. [78 pakeit.]

13 straipsnis

Paskirtieji uostai

Atitinkamų išteklių, kuriems taikomas daugiametis planas, rūšių žuvų gyvajam svoriui taikytina riba, kurią viršijęs žvejybos laivas privalo laimikį iškrauti paskirtajame uoste ar arti kranto esančioje vietoje, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 43 straipsnyje, yra:

| a) | 2 000 kg europinių ančiuvių; |
| --- | --- |

a)

2 000 kg europinių ančiuvių;

| b) | 2 000 kg europinių sardinių. |
| --- | --- |

b)

2 000 kg europinių sardinių.

VI SKYRIUS

PERŽIŪRA

14 straipsnis

Daugiamečio plano vertinimas

Penkerius metus nuo

  Praėjus trejiems metams po
  šio reglamento įsigaliojimo
  dienos
  ir vėliau kas penkerius metus Komisija turi užtikrinti

  užtikrina
  , kad būtų atliktas daugiamečio plano poveikio ištekliams, kuriems taikomas šis reglamentas, ir tų išteklių žvejybai, įvertinimas. Šio vertinimo rezultatus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai
  ir, jei tikslinga, pateikia pasiūlymą iš dalies pakeisti šį reglamentą
  . [80 pakeit.]

VII SKYRIUS

PROCEDŪRINĖS NUOSTATOS

15 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame

  Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18
   straipsnyje nustatytomis sąlygomis. [81 pakeit.]

2.   Įgaliojimai priimti 6 ir 7 straipsniuose nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo diena]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   6 ir 7 straipsniuose nurodytus deleguotuosius įgaliojimus Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais, vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 6 ir 7 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

15a straipsnis

EJRŽF parama

1.
     
  Laikino veiklos nutraukimo priemonės, priimtos siekiant daugiamečio plano tikslų, laikomos laikinu žvejybos veiklos nutraukimu, nurodytu Reglamento (ES) Nr. 508/2014 33 straipsnio 1 dalies a ir c punktuose.

2.
     
  Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 508/2014 33 straipsnio 2 dalies, iki 2020 m. gruodžio 31 d. ilgiausias leidžiamas paramos pagal tą reglamentą laikotarpis padidinamas iki devynių mėnesių tiems žvejybos laivams, kuriems taikomi šiame reglamente numatyti rajonų ir laikotarpių draudimai.

3.
     
  Siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinta šio straipsnio 2 dalis, nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 508/2014 25 straipsnio 3 dalies, galima padidinti bendrą EJRŽF skiriamą paramos sumą 15 %, palyginti su didžiausia pagal tą straipsnį leidžiama suma.

4.
     
  Įgyvendinant Reglamento (ES) Nr. 508/2014 30 straipsnyje numatytus veiksmus, pirmenybė teikiama žvejams, patiriantiems šiame daugiamečiame plane nustatytų priemonių įgyvendinimo poveikį.

5.
     
  Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 508/2014 34 straipsnio 4 dalyje nurodyto termino, iki 2020 m. gruodžio 31 d. laivai, nutraukę visą žvejybos veiklą dėl šiame reglamente nurodytų žvejybos pastangų mažinimo priemonių, gali gauti veiklos nutraukimo visam laikui paramą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 508/2014 34 straipsnyje. [82 pakeit.]

VIII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

16 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 288, 2017 8 31, p. 68.

1

(2)  2018 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

3

(4)  
  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

4

1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

(5)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

5

2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

(6)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

6

(7)  2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1626/94 (Viduržemio jūros reglamentas) (OL L 36, 2007 2 8, p. 6).

7

(8)  STECF, Assessment of Mediterranean Sea stocks -part 2 (STECF-11-14).

8

STECF, Assessment of Mediterranean Sea stocks -part 2 (STECF-11-14)

(9)  2014 m. spalio 20 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1392/2014, kuriuo nustatomas tam tikros mažųjų pelaginių žuvų žvejybos Viduržemio jūroje žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas (OL L 370, 2014 12 30, p. 21).

9

(10)  
  Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF). Small pelagic stocks in the Adriatic Sea. Mediterranean assessments part 1 (STECF-15-14). 2015 m. [Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 p.] [Antra šios nuorodos dalis atrodo klaidinga. Prašome Leidinių biuro patikrinti.]

10

Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF). Small pelagic stocks in the Adriatic Sea. Mediterranean assessments part 1 (STECF-15-14). 2015 m. [Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 p.] [Antra šios nuorodos dalis atrodo klaidinga. Prašome Leidinių biuro patikrinti.]

(11)  Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF). Small pelagic stocks in the Adriatic Sea. Mediterranean assessments part 1 (STECF-15-14)
  . 2015 m. [Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 p.] [

  Antra šios nuorodos dalis atrodo klaidinga. Prašome Leidinių biuro patikrinti
  .]

11

Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF). Small pelagic stocks in the Adriatic Sea. Mediterranean assessments part 1 (STECF-15-14)

. 2015 m. [Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 p.] [

Antra šios nuorodos dalis atrodo klaidinga. Prašome Leidinių biuro patikrinti

(12)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

12

(13)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1).

13

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1).

(14)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

14

(15)  Poveikio vertinimas... [prašome įrašyti nuorodą, kai bus paskelbtas].

15

(16)  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių (OL L 347, 2011 12 30, p. 44).

16

I PRIEDAS

Tiksliniai atskaitos taškai

(kaip nurodyta 4 straipsnyje

  ir 5 straipsniuose
  ) [86 pakeit.]

| Ištekliai | Tikslinio mirtingumo dėl žvejybos intervalas, atitinkantis didžiausią galimą tausios žvejybos laimikio siekį (FMSY)



  Tiksliniai smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių atskaitos taškai |
| --- | --- |
| A skiltis | B skiltis |
| Europiniai ančiuviai | 0,23 –0,30

  SSBpa | 0,30 –0,364

  SSBlim |
| Europinės sardinės | 0,065 –0,08 | 0,08 –0,11

  SSBlim |

Ištekliai

Tikslinio mirtingumo dėl žvejybos intervalas, atitinkantis didžiausią galimą tausios žvejybos laimikio siekį (FMSY)

Tiksliniai smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių atskaitos taškai

A skiltis

B skiltis

Europiniai ančiuviai

0,23 –0,30

  SSBpa

0,30 –0,364

  SSBlim

Europinės sardinės

0,065 –0,08

0,08 –0,11

  SSBlim

[87 pakeit.]

II PRIEDAS

Išsaugojimo lygio atskaitos taškai

(kaip nurodyta 5 straipsnyje)

| Ištekliai | Mažiausias neršiančių žuvų išteklių biomasės atskaitos taškas (tonomis) (MSY Btrigger) | Ribinis biomasės atskaitos taškas (tonomis) (Blim) |
| --- | --- | --- |
| A skiltis | B skiltis |
| Europiniai ančiuviai | 139 000 | 69 500 |
| Europinės sardinės | 180 000 | 36 000 |

Ištekliai

Mažiausias neršiančių žuvų išteklių biomasės atskaitos taškas (tonomis) (MSY Btrigger)

Ribinis biomasės atskaitos taškas (tonomis) (Blim)

A skiltis

B skiltis

Europiniai ančiuviai

139 000

69 500

Europinės sardinės

180 000

36 000

[84 pakeit.]

---

2018 m. lapkričio 14 d., trečiadienis

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/257 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/257

---

P8_TA(2018)0450

Valstybės pagalbos taisyklės: naujosios valstybės pagalbos rūšys *

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1588 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (COM(2018)0398 – C8-0316/2018 – 2018/0222(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2020/C 363/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0398), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0398),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 109 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0316/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 109 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0316/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0315/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0315/2018),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Taryba ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/258 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/258

---

P8_TA(2018)0452

Konkurencijos institucijų įgalinimas ir tinkamo vidaus rinkos veikimo užtikrinimas ***I

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria siekiama valstybių narių konkurencijos institucijoms suteikti įgaliojimus, kad jos būtų veiksmingesnės vykdymo užtikrinimo institucijos ir užtikrintų tinkamą vidaus rinkos veikimą (COM(2017)0142 – C8-0119/2017 – 2017/0063(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 363/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0142), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0142),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 103 ir 114 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0119/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 103 ir 114 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0119/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 20 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 20 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0057/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0057/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2017)0063

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/..., kuria siekiama įgalinti valstybių narių konkurencijos institucijas, kad jos būtų veiksmingesnės vykdymo užtikrintojos, ir kuria užtikrinamas tinkamas vidaus rinkos veikimas

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2019/1.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Komisijos pareiškimas

Komisija atkreipia dėmesį į 11 straipsnio dėl tarpinių priemonių, dėl kurio susitarė Europos Parlamentas ir Taryba, tekstą.

Tarpinės priemonės gali būti viena svarbiausių priemonių, kuriomis konkurencijos institucijos galėtų užtikrinti, kad tyrimo metu nebūtų daroma žala konkurencijai.

Siekdama sudaryti sąlygas konkurencijos institucijoms veiksmingiau reaguoti į greitai kintančių rinkų pokyčius, Komisija įsipareigoja per dvejus metus nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę dienos Europos konkurencijos tinkle ištirti, ar esama būdų supaprastinti tarpinių priemonių nustatymą. Tyrimo rezultatai bus pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/260 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/260

---

P8_TA(2018)0453

Europos elektroninių ryšių kodeksas ***I

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (EERK) (nauja redakcija) (COM(2016)0590 – C8-0379/2016 – 2016/0288(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2020/C 363/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0590),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0379/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0379/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Švedijos Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Švedijos Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (3),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2016 m. spalio 17 d. laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 3 dalį pateiktą Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2016 m. spalio 17 d. laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 3 dalį pateiktą Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetui,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 104 ir 59 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 104 ir 59 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A8-0318/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A8-0318/2017),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 125, 2017 4 21, p. 65.

(2)  OL C 207, 2017 6 30, p. 87.

(3)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

P8_TC1-COD(2016)0288

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/..., kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2018/1972.)

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/262 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/262

---

P8_TA(2018)0454

Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija ***I

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos įsteigimo (COM(2016)0591 – C8-0382/2016 – 2016/0286(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 363/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0591), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0591),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0382/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0382/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Senato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Senato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A8-0305/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A8-0305/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 125, 2017 4 21, p. 65.

---

P8_TC1-COD(2016)0286

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo įsteigiama Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (BEREC) ir BEREC paramos agentūra (BEREC biuras), iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/2120 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1211/2009

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/1971.)

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/264 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/264

---

P8_TA(2018)0455

Naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai ***I

2018 m. lapkričio 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai (COM(2018)0284 – C8-0197/2018 – 2018/0143(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 363/35)

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | naudojant netaršias sunkiąsias transporto priemones turėtų būti prisidedama prie pagrindinių miesto judumo problemų sprendimo. Nors labai svarbu mažinti kelių transporto išmetamą CO2 kiekį, gamintojų pastangos skatinti naudoti tokias transporto priemones taip pat labai svarbios siekiant veiksmingai mažinti oro teršalų kiekį ir pernelyg didelį triukšmo lygį miestuose ir miestų rajonuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

naudojant netaršias sunkiąsias transporto priemones turėtų būti prisidedama prie pagrindinių miesto judumo problemų sprendimo. Nors labai svarbu mažinti kelių transporto išmetamą CO2 kiekį, gamintojų pastangos skatinti naudoti tokias transporto priemones taip pat labai svarbios siekiant veiksmingai mažinti oro teršalų kiekį ir pernelyg didelį triukšmo lygį miestuose ir miestų rajonuose;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | pagal Mažataršio judumo strategiją Komisija 2017 m. gegužės (19) ir lapkričio (20) mėn. priėmė du susisiekimo dokumentų rinkinius. Šiuose dokumentų rinkiniuose pateikta konstruktyvi Mažataršio judumo strategijos įgyvendinimo ir sklandaus perėjimo prie
  švaraus
  , konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

pagal Mažataršio judumo strategiją Komisija 2017 m. gegužės (19) ir lapkričio (20) mėn. priėmė du susisiekimo dokumentų rinkinius. Šiuose dokumentų rinkiniuose pateikta konstruktyvi Mažataršio judumo strategijos įgyvendinimo ir sklandaus perėjimo prie
  švaraus
  , konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkė;

| (2) | pagal Mažataršio judumo strategiją Komisija 2017 m. gegužės (19) ir lapkričio (20) mėn. priėmė du susisiekimo dokumentų rinkinius. Šiuose dokumentų rinkiniuose pateikta konstruktyvi Mažataršio judumo strategijos įgyvendinimo ir sklandaus perėjimo prie
  netaršaus
  , konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkė; |
| --- | --- |

(2)

pagal Mažataršio judumo strategiją Komisija 2017 m. gegužės (19) ir lapkričio (20) mėn. priėmė du susisiekimo dokumentų rinkinius. Šiuose dokumentų rinkiniuose pateikta konstruktyvi Mažataršio judumo strategijos įgyvendinimo ir sklandaus perėjimo prie
  netaršaus
  , konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkė;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | šis reglamentas yra dalis dokumentų rinkinio „Europa kelyje“, kuriuo įgyvendinama nauja 2017 m. rugsėjo mėn. (21) pramonės politikos strategija ir siekiama užbaigti procesą, kuriuo Sąjungai atveriamos visos galimybės pasinaudoti susisiekimo modernizavimu ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu. Dokumentų rinkinio tikslas – padidinti susisiekimo Europoje saugumą ir prieinamumą, Europos pramonės konkurencingumą, Europos darbo vietų garantijas ir užtikrinti, kad
  susisiekimo sistema taptų netaršesnė ir
  būtų
  geriau pritaikyta prie būtinybės kovoti su klimato kaita. Tam reikės visų Sąjungos, valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų pastangų, be kita ko, labiau mažinti
  išmetamo CO2 kiekį ir oro taršą
  ; greta išmetamo CO2 kiekio standartų lengviesiems automobiliams
  ir
  lengvosioms komercinės paskirties transporto priemonėms
  ,
  šiuo reglamentu nustatoma aiški kelių transporto išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

šis reglamentas yra dalis dokumentų rinkinio „Europa kelyje“, kuriuo įgyvendinama nauja 2017 m. rugsėjo mėn. (21) pramonės politikos strategija ir siekiama užbaigti procesą, kuriuo Sąjungai atveriamos visos galimybės pasinaudoti susisiekimo modernizavimu ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu. Dokumentų rinkinio tikslas – padidinti susisiekimo Europoje saugumą ir prieinamumą, Europos pramonės konkurencingumą, Europos darbo vietų garantijas ir užtikrinti, kad
  susisiekimo sistema taptų netaršesnė ir
  būtų
  geriau pritaikyta prie būtinybės kovoti su klimato kaita. Tam reikės visų Sąjungos, valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų pastangų, be kita ko, labiau mažinti
  išmetamo CO2 kiekį ir oro taršą
  ; greta išmetamo CO2 kiekio standartų lengviesiems automobiliams
  ir
  lengvosioms komercinės paskirties transporto priemonėms
  ,
  šiuo reglamentu nustatoma aiški kelių transporto išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorija.

| (3) | šis reglamentas yra dalis dokumentų rinkinio „Europa kelyje“, kuriuo įgyvendinama nauja 2017 m. rugsėjo mėn. (21) pramonės politikos strategija ir siekiama užbaigti procesą, kuriuo Sąjungai atveriamos visos galimybės pasinaudoti susisiekimo modernizavimu ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu. Dokumentų rinkinio tikslas – padidinti susisiekimo Europoje saugumą ir prieinamumą, Europos pramonės konkurencingumą, Europos darbo vietų garantijas ir užtikrinti, kad
  šiame sektoriuje
  būtų
  užtikrintai judama visiško taršos panaikinimo iki šio amžiaus vidurio link ir kad būtų visapusiškai laikomasi Paryžiaus susitarimo. Siekiant užtikrinti gerą pusiausvyrą tarp pastangų sumažinti
  išmetamo CO2 kiekį ir oro taršą
  didinimo, inovacijų Sąjungos automobilių pramonėje skatinimo
  ir
  Sąjungos konkurencingumo didinimo
  ,
  reikia visapusiško Sąjungos, valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų įsipareigojimo; |
| --- | --- |

(3)

šis reglamentas yra dalis dokumentų rinkinio „Europa kelyje“, kuriuo įgyvendinama nauja 2017 m. rugsėjo mėn. (21) pramonės politikos strategija ir siekiama užbaigti procesą, kuriuo Sąjungai atveriamos visos galimybės pasinaudoti susisiekimo modernizavimu ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu. Dokumentų rinkinio tikslas – padidinti susisiekimo Europoje saugumą ir prieinamumą, Europos pramonės konkurencingumą, Europos darbo vietų garantijas ir užtikrinti, kad
  šiame sektoriuje
  būtų
  užtikrintai judama visiško taršos panaikinimo iki šio amžiaus vidurio link ir kad būtų visapusiškai laikomasi Paryžiaus susitarimo. Siekiant užtikrinti gerą pusiausvyrą tarp pastangų sumažinti
  išmetamo CO2 kiekį ir oro taršą
  didinimo, inovacijų Sąjungos automobilių pramonėje skatinimo
  ir
  Sąjungos konkurencingumo didinimo
  ,
  reikia visapusiško Sąjungos, valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų įsipareigojimo;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | greta
  išmetamo CO2 kiekio standartų lengviesiems automobiliams
  ir
  lengvosioms komercinės paskirties transporto priemonėms

   (22), šiuo reglamentu nustatoma aiški kelių transporto išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorija. Jis taip pat padeda siekti privalomo tikslo ne vėliau kaip 2030 m. ES viduje visos ekonomikos mastu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent
  40
  proc., palyginti su 1990 m.,
  kaip nuspręsta 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose ir patvirtinta 2015 m. kovo 6 d. Aplinkos tarybos posėdyje, kaip Sąjungos įgyvendinamas
  Paryžiaus
  susitarime numatomas nacionaliniu lygmeniu nustatytas įpareigojantis veiksmas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

greta
  išmetamo CO2 kiekio standartų lengviesiems automobiliams
  ir
  lengvosioms komercinės paskirties transporto priemonėms

   (22), šiuo reglamentu nustatoma aiški kelių transporto išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorija. Jis taip pat padeda siekti privalomo tikslo ne vėliau kaip 2030 m. ES viduje visos ekonomikos mastu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent
  40
  proc., palyginti su 1990 m.,
  kaip nuspręsta 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose ir patvirtinta 2015 m. kovo 6 d. Aplinkos tarybos posėdyje, kaip Sąjungos įgyvendinamas
  Paryžiaus
  susitarime numatomas nacionaliniu lygmeniu nustatytas įpareigojantis veiksmas.

| (4) | greta
  Europos Parlamento
  ir
  Tarybos reglamento (ES)../...

   (22), šiuo reglamentu nustatoma aiški kelių transporto išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorija. Jis taip pat padeda siekti privalomo tikslo ne vėliau kaip 2030 m. ES viduje visos ekonomikos mastu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent
  55
   proc., palyginti su 1990 m.,
  kad būtų laikomasi
  Paryžiaus
  susitarimo; |
| --- | --- |

(4)

greta
  Europos Parlamento
  ir
  Tarybos reglamento (ES)../...

   (22), šiuo reglamentu nustatoma aiški kelių transporto išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorija. Jis taip pat padeda siekti privalomo tikslo ne vėliau kaip 2030 m. ES viduje visos ekonomikos mastu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent
  55
   proc., palyginti su 1990 m.,
  kad būtų laikomasi
  Paryžiaus
  susitarimo;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | todėl, atsižvelgus į transporto priemonių parko atnaujinimo laiką ir į būtiną transporto sektoriaus indėlį siekiant Sąjungos klimato ir energetikos tikslų, nustatytų 2030 m. ir vėlesniam laikotarpiui, visos Sąjungos naujų sunkiųjų transporto priemonių parkams turėtų būti nustatyti 2025 ir 2030 m. išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslai. Reikalavimus nustatant laipsniškai, be kita ko, duodamas aiškus ir išankstinis ženklas pramonei neatidėlioti efektyvaus energijos vartojimo technologijų ir mažataršių bei netaršių transporto priemonių diegimo rinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

todėl, atsižvelgus į transporto priemonių parko atnaujinimo laiką ir į būtiną transporto sektoriaus indėlį siekiant Sąjungos klimato ir energetikos tikslų, nustatytų 2030 m. ir vėlesniam laikotarpiui, visos Sąjungos naujų sunkiųjų transporto priemonių parkams turėtų būti nustatyti 2025 ir 2030 m. išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslai. Reikalavimus nustatant laipsniškai, be kita ko, duodamas aiškus ir išankstinis ženklas pramonei neatidėlioti efektyvaus energijos vartojimo technologijų ir mažataršių bei netaršių transporto priemonių diegimo rinkoje;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | 2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose pritarta sektoriuose, kurie neįtraukti į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 2030 m. sumažinti 30 proc., palyginti su 2005 m. 
  Vienas iš didžiausios taršos sektorių yra kelių transportas
  ,
  kurio
  išmetamų teršalų kiekis gerokai didesnis nei 1990 m. Jei kelių transporto sektoriuje išmetamų teršalų kiekis didės, niekais nueis pastangos mažinti jų kiekį kituose sektoriuose kovojant su klimato kaita; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose pritarta sektoriuose, kurie neįtraukti į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 2030 m. sumažinti 30 proc., palyginti su 2005 m. 
  Vienas iš didžiausios taršos sektorių yra kelių transportas
  ,
  kurio
  išmetamų teršalų kiekis gerokai didesnis nei 1990 m. Jei kelių transporto sektoriuje išmetamų teršalų kiekis didės, niekais nueis pastangos mažinti jų kiekį kituose sektoriuose kovojant su klimato kaita;

| (5) | 2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose pritarta sektoriuose, kurie neįtraukti į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 2030 m. sumažinti 30 proc., palyginti su 2005 m. 
  Kelių transporto sektoriuje 2016 m. buvo išmesta 25 proc. visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų Sąjungoje
  ,
  šio sektoriaus
  išmetamų teršalų kiekis
  didėja trečius metus iš eilės ir yra
  gerokai didesnis nei 1990 m. Jei kelių transporto sektoriuje išmetamų teršalų kiekis didės, niekais nueis pastangos mažinti jų kiekį kituose sektoriuose kovojant su klimato kaita; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose pritarta sektoriuose, kurie neįtraukti į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 2030 m. sumažinti 30 proc., palyginti su 2005 m. 
  Kelių transporto sektoriuje 2016 m. buvo išmesta 25 proc. visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų Sąjungoje
  ,
  šio sektoriaus
  išmetamų teršalų kiekis
  didėja trečius metus iš eilės ir yra
  gerokai didesnis nei 1990 m. Jei kelių transporto sektoriuje išmetamų teršalų kiekis didės, niekais nueis pastangos mažinti jų kiekį kituose sektoriuose kovojant su klimato kaita;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | atsižvelgiant į prognozes, kad teršalų, kuriuos išmeta sunkiosios transporto priemonės, dalis turėtų padidėti maždaug 9 proc., ir į tai, kad šiuo metu netaikomi jokie reikalavimai mažinti sunkiųjų transporto priemonių išmetamą CO2 kiekį, reikia sukurti konkrečias priemones šios kategorijos transporto priemonėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

atsižvelgiant į prognozes, kad teršalų, kuriuos išmeta sunkiosios transporto priemonės, dalis turėtų padidėti maždaug 9 proc., ir į tai, kad šiuo metu netaikomi jokie reikalavimai mažinti sunkiųjų transporto priemonių išmetamą CO2 kiekį, reikia sukurti konkrečias priemones šios kategorijos transporto priemonėms;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | siekiant išnaudoti visas galimybes efektyviai vartoti energiją ir užtikrinti, kad visas kelių transporto sektorius padėtų, kaip sutarta, mažinti išmetamų teršalų kiekį, tikslinga papildyti jau sukurtus naujų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinės paskirties transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus – nustatyti naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus. Šie standartai paskatins kurti degalų taupymo technologijų inovacijas ir taip padės Sąjungos gamintojams ir tiekėjams pirmauti technologijų srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

siekiant išnaudoti visas galimybes efektyviai vartoti energiją ir užtikrinti, kad visas kelių transporto sektorius padėtų, kaip sutarta, mažinti išmetamų teršalų kiekį, tikslinga papildyti jau sukurtus naujų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinės paskirties transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus – nustatyti naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus. Šie standartai paskatins kurti degalų taupymo technologijų inovacijas ir taip padės Sąjungos gamintojams ir tiekėjams pirmauti technologijų srityje;

| (9) | siekiant išnaudoti visas galimybes efektyviai vartoti energiją ir užtikrinti, kad visas kelių transporto sektorius padėtų, kaip sutarta, mažinti išmetamų teršalų kiekį, tikslinga papildyti jau sukurtus naujų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinės paskirties transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus – nustatyti naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus. Šie standartai paskatins kurti degalų taupymo technologijų inovacijas ir taip padės Sąjungos gamintojams ir tiekėjams pirmauti technologijų srityje
  ir užtikrins aukštos kvalifikacijos reikalaujančias darbo vietas ilguoju laikotarpiu
  ; |
| --- | --- |

(9)

siekiant išnaudoti visas galimybes efektyviai vartoti energiją ir užtikrinti, kad visas kelių transporto sektorius padėtų, kaip sutarta, mažinti išmetamų teršalų kiekį, tikslinga papildyti jau sukurtus naujų lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinės paskirties transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus – nustatyti naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus. Šie standartai paskatins kurti degalų taupymo technologijų inovacijas ir taip padės Sąjungos gamintojams ir tiekėjams pirmauti technologijų srityje
  ir užtikrins aukštos kvalifikacijos reikalaujančias darbo vietas ilguoju laikotarpiu
  ;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | atsižvelgiant į tai, kad klimato kaita yra tarpvalstybinė problema ir kad reikia išsaugoti sklandžiai veikiančią ir kelių transporto paslaugų, ir sunkiųjų transporto priemonių bendrąją rinką, tikslinga Sąjungos lygmeniu nustatyti sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus. Tie standartai turi būti parengti taip, kad nedarytų poveikio konkurencijos teisei; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

atsižvelgiant į tai, kad klimato kaita yra tarpvalstybinė problema ir kad reikia išsaugoti sklandžiai veikiančią ir kelių transporto paslaugų, ir sunkiųjų transporto priemonių bendrąją rinką, tikslinga Sąjungos lygmeniu nustatyti sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus. Tie standartai turi būti parengti taip, kad nedarytų poveikio konkurencijos teisei;

| (10) | atsižvelgiant į tai, kad klimato kaita yra tarpvalstybinė problema ir kad reikia išsaugoti sklandžiai veikiančią ir kelių transporto paslaugų, ir sunkiųjų transporto priemonių bendrąją rinką,
  taip pat vengti bet kokio rinkos susiskaidymo,
  tikslinga Sąjungos lygmeniu nustatyti sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus. Tie standartai turi būti parengti taip, kad nedarytų poveikio konkurencijos teisei; |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgiant į tai, kad klimato kaita yra tarpvalstybinė problema ir kad reikia išsaugoti sklandžiai veikiančią ir kelių transporto paslaugų, ir sunkiųjų transporto priemonių bendrąją rinką,
  taip pat vengti bet kokio rinkos susiskaidymo,
  tikslinga Sąjungos lygmeniu nustatyti sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartus. Tie standartai turi būti parengti taip, kad nedarytų poveikio konkurencijos teisei;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | socialiniu požiūriu priimtinas ir teisingas perėjimas prie netaršaus judumo iki amžiaus vidurio reikalauja pokyčių visoje automobilių pramonės vertės kūrimo grandinėje, atsižvelgiant į piliečius ir regionus visose valstybėse narėse, kurie gali patirti neigiamą poveikį. Svarbu atsižvelgti socialinį tokio perėjimo poveikį ir aktyviai dėti pastangas siekiant sušvelninti poveikį darbo vietoms. Todėl ypač svarbu, kad taikant dabartines priemones Sąjungos lygmeniu taip pat būtų vykdomos tikslinės darbuotojų perkvalifikavimo, kvalifikacijos kėlimo ir perkėlimo programos bei švietimo ir darbo paieškos iniciatyvos bendruomenėse ir regionuose, patiriančiuose neigiamas pasekmes, palaikant glaudų dialogą su socialiniais partneriais ir kompetentingomis institucijomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

socialiniu požiūriu priimtinas ir teisingas perėjimas prie netaršaus judumo iki amžiaus vidurio reikalauja pokyčių visoje automobilių pramonės vertės kūrimo grandinėje, atsižvelgiant į piliečius ir regionus visose valstybėse narėse, kurie gali patirti neigiamą poveikį. Svarbu atsižvelgti socialinį tokio perėjimo poveikį ir aktyviai dėti pastangas siekiant sušvelninti poveikį darbo vietoms. Todėl ypač svarbu, kad taikant dabartines priemones Sąjungos lygmeniu taip pat būtų vykdomos tikslinės darbuotojų perkvalifikavimo, kvalifikacijos kėlimo ir perkėlimo programos bei švietimo ir darbo paieškos iniciatyvos bendruomenėse ir regionuose, patiriančiuose neigiamas pasekmes, palaikant glaudų dialogą su socialiniais partneriais ir kompetentingomis institucijomis;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

12 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12b) | reikia skubiai kurti baterijų įkrovimo punktų ir degalinių infrastruktūrą, kad mažataršių ir netaršių transporto priemonių naudotojai galėtų jomis pasitikėti, o Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis turi būti veiksmingai kartu taikomos įvairios paramos priemonės, kurios padėtų sutelkti daug viešųjų ir privačiųjų investicijų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12b)

reikia skubiai kurti baterijų įkrovimo punktų ir degalinių infrastruktūrą, kad mažataršių ir netaršių transporto priemonių naudotojai galėtų jomis pasitikėti, o Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis turi būti veiksmingai kartu taikomos įvairios paramos priemonės, kurios padėtų sutelkti daug viešųjų ir privačiųjų investicijų;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

12 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12c) | Mažataršio judumo strategijoje buvo pabrėžta, kad svarbu užtikrinti, jog elektrinėms transporto priemonėms skirta elektros energija būtų gaminama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, ir būtina kuo greičiau įgyvendinti Sąjungos lygmens ilgalaikę iniciatyvą dėl naujosios kartos baterijų. Kad šie tikslai būtų iš tikrųjų įgyvendinti, prireiks didinti finansavimą technologijų moksliniams tyrimams, susijusiems su elektrinių variklių baterijų gamyba, valdymu ir šalinimu, kad šie procesai būtų vis ekologiškesni; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12c)

Mažataršio judumo strategijoje buvo pabrėžta, kad svarbu užtikrinti, jog elektrinėms transporto priemonėms skirta elektros energija būtų gaminama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, ir būtina kuo greičiau įgyvendinti Sąjungos lygmens ilgalaikę iniciatyvą dėl naujosios kartos baterijų. Kad šie tikslai būtų iš tikrųjų įgyvendinti, prireiks didinti finansavimą technologijų moksliniams tyrimams, susijusiems su elektrinių variklių baterijų gamyba, valdymu ir šalinimu, kad šie procesai būtų vis ekologiškesni;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

12 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12d) | dauguma Sąjungos krovininio transporto vežėjų yra mažosios ir vidutinės įmonės, kurių galimybės gauti finansavimą yra ribotos. Todėl būsimi sprendimai turi būti ekonomiškai efektyvūs ir subalansuoti. Iš esmės svarbu sukurti tvirtą paskatų sistemą, kuria būtų raginama pradėti naudoti kurą efektyviau vartojančias transporto priemones, taip pat svarbu numatyti Sąjungos finansavimo mechanizmus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12d)

dauguma Sąjungos krovininio transporto vežėjų yra mažosios ir vidutinės įmonės, kurių galimybės gauti finansavimą yra ribotos. Todėl būsimi sprendimai turi būti ekonomiškai efektyvūs ir subalansuoti. Iš esmės svarbu sukurti tvirtą paskatų sistemą, kuria būtų raginama pradėti naudoti kurą efektyviau vartojančias transporto priemones, taip pat svarbu numatyti Sąjungos finansavimo mechanizmus;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | siekiant atsižvelgti į inovacijas ir sunkiųjų transporto priemonių degalų sąnaudas mažinančių naujų technologijų diegimą, modeliavimo priemonė VECTO ir Reglamentas (ES) 2017/2400 bus nuolat ir laiku atnaujinami; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

siekiant atsižvelgti į inovacijas ir sunkiųjų transporto priemonių degalų sąnaudas mažinančių naujų technologijų diegimą, modeliavimo priemonė VECTO ir Reglamentas (ES) 2017/2400 bus nuolat ir laiku atnaujinami;

| (13) | siekiant atsižvelgti į inovacijas ir sunkiųjų transporto priemonių degalų sąnaudas mažinančių naujų technologijų diegimą
  ir pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 nustatytų išmetamo CO2 kiekio verčių tikroviškumo pokyčius
  , modeliavimo priemonė VECTO ir Reglamentas (ES) 2017/2400 bus nuolat ir laiku atnaujinami
  ir atitinkamai bus skiriamas pakankamas biudžetas; Atsižvelgiant į įtaką, kurią šios naujos technologijos gali turėti transporto sektoriuje išmetamo CO2 kiekio mažinimo potencialui, atliekant peržiūrą 2022 m. reikėtų visapusiškai atsižvelgti į modeliavimo priemonės VECTO pokyčius; |
| --- | --- |

(13)

siekiant atsižvelgti į inovacijas ir sunkiųjų transporto priemonių degalų sąnaudas mažinančių naujų technologijų diegimą
  ir pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 nustatytų išmetamo CO2 kiekio verčių tikroviškumo pokyčius
  , modeliavimo priemonė VECTO ir Reglamentas (ES) 2017/2400 bus nuolat ir laiku atnaujinami
  ir atitinkamai bus skiriamas pakankamas biudžetas; Atsižvelgiant į įtaką, kurią šios naujos technologijos gali turėti transporto sektoriuje išmetamo CO2 kiekio mažinimo potencialui, atliekant peržiūrą 2022 m. reikėtų visapusiškai atsižvelgti į modeliavimo priemonės VECTO pokyčius;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | išmetamo CO2 kiekio duomenys, nustatomi pagal Reglamentą (ES) 2017/2400, turi būti stebimi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../
  2018

   (25). Šiais duomenimis turėtų būti remiamasi nustatant mažinimo normas, kurias Sąjungoje turėtų pasiekti keturių taršiausių grupių sunkiosios transporto priemonės, ir gamintojo vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį konkrečiais kalendoriniais metais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

išmetamo CO2 kiekio duomenys, nustatomi pagal Reglamentą (ES) 2017/2400, turi būti stebimi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../
  2018

   (25). Šiais duomenimis turėtų būti remiamasi nustatant mažinimo normas, kurias Sąjungoje turėtų pasiekti keturių taršiausių grupių sunkiosios transporto priemonės, ir gamintojo vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį konkrečiais kalendoriniais metais;

| (14) | išmetamo CO2 kiekio duomenys, nustatomi pagal Reglamentą (ES) 2017/2400, turi būti stebimi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES)
  2018
  /
  956

   (25). Šiais duomenimis turėtų būti remiamasi nustatant mažinimo normas, kurias Sąjungoje turėtų pasiekti keturių taršiausių grupių sunkiosios transporto priemonės, ir gamintojo vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį konkrečiais kalendoriniais metais; |
| --- | --- |

(14)

(Šis pakeitimas taikomas visam tekstui. Jį priėmus reikės padaryti atitinkamus viso teksto pakeitimus.)

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | 2025 m. mažinimo normą reikėtų nustatyti kaip santykinį mažinimą, pagrįstą vidutiniu tų sunkiųjų transporto priemonių 2019 m. išmesto CO2 kiekiu ir atspindintį jau prieinamų ekonomiškai efektyvių technologijų diegimą tradicinėse transporto priemonėse. 2030 m. norma
  turėtų būti laikoma pageidautina
  ,
  o galutinė norma turėtų būti nustatyta pagal 2022 m. atliktiną peržiūrą
  ,
  nes
  yra daug netikrumo dėl pažangesnių technologijų, kurios dar nėra iki galo sukurtos, diegimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

2025 m. mažinimo normą reikėtų nustatyti kaip santykinį mažinimą, pagrįstą vidutiniu tų sunkiųjų transporto priemonių 2019 m. išmesto CO2 kiekiu ir atspindintį jau prieinamų ekonomiškai efektyvių technologijų diegimą tradicinėse transporto priemonėse. 2030 m. norma
  turėtų būti laikoma pageidautina
  ,
  o galutinė norma turėtų būti nustatyta pagal 2022 m. atliktiną peržiūrą
  ,
  nes
  yra daug netikrumo dėl pažangesnių technologijų, kurios dar nėra iki galo sukurtos, diegimo;

| (15) | 2025 m. mažinimo normą reikėtų nustatyti kaip santykinį mažinimą, pagrįstą vidutiniu tų sunkiųjų transporto priemonių 2019 m. išmesto CO2 kiekiu ir atspindintį jau prieinamų ekonomiškai efektyvių technologijų diegimą tradicinėse transporto priemonėse.
  Taip pat turėtų būti nustatyta
  2030 m. 
  mažinimo
  norma
  pagal 2022 m. atliktiną peržiūrą
  ,
  kuria neturėtų būti mažinami šio reglamento užmojai, atsižvelgiant į tai
  ,
  kad
  yra daug netikrumo dėl pažangesnių technologijų, kurios dar nėra iki galo sukurtos, diegimo; |
| --- | --- |

(15)

2025 m. mažinimo normą reikėtų nustatyti kaip santykinį mažinimą, pagrįstą vidutiniu tų sunkiųjų transporto priemonių 2019 m. išmesto CO2 kiekiu ir atspindintį jau prieinamų ekonomiškai efektyvių technologijų diegimą tradicinėse transporto priemonėse.
  Taip pat turėtų būti nustatyta
  2030 m. 
  mažinimo
  norma
  pagal 2022 m. atliktiną peržiūrą
  ,
  kuria neturėtų būti mažinami šio reglamento užmojai, atsižvelgiant į tai
  ,
  kad
  yra daug netikrumo dėl pažangesnių technologijų, kurios dar nėra iki galo sukurtos, diegimo;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | suskystintos gamtinės dujos (LNG) yra jau prieinami dyzeliniams alternatyvūs sunkiųjų transporto priemonių degalai. Diegiant turimas ir būsimas novatoriškesnes suskystintomis gamtinėmis dujomis (LNG) pagrįstas technologijas bus lengviau pasiekti išmetamo CO2 kiekio normas trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, nes naudojant LNG technologijas išmetama mažiau CO2, palyginti su dyzelinėmis transporto priemonėmis. Priemonėje VECTO jau atsižvelgta į suskystintomis gamtinėmis dujomis varomų transporto priemonių potencialą sumažinti išmetamo CO2 kiekį. Be to, naudojant dabartines suskystintų gamtinių dujų technologijas išmetama mažiau oro teršalų, tokių kaip NOx ir kietosios dalelės.
  Pakankama
  minimali
  degalų papildymo
  infrastruktūra taip pat jau sukurta
  ir
  toliau plėtojama pagal nacionalines alternatyviųjų degalų infrastruktūros politikos strategijas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

suskystintos gamtinės dujos (LNG) yra jau prieinami dyzeliniams alternatyvūs sunkiųjų transporto priemonių degalai. Diegiant turimas ir būsimas novatoriškesnes suskystintomis gamtinėmis dujomis (LNG) pagrįstas technologijas bus lengviau pasiekti išmetamo CO2 kiekio normas trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, nes naudojant LNG technologijas išmetama mažiau CO2, palyginti su dyzelinėmis transporto priemonėmis. Priemonėje VECTO jau atsižvelgta į suskystintomis gamtinėmis dujomis varomų transporto priemonių potencialą sumažinti išmetamo CO2 kiekį. Be to, naudojant dabartines suskystintų gamtinių dujų technologijas išmetama mažiau oro teršalų, tokių kaip NOx ir kietosios dalelės.
  Pakankama
  minimali
  degalų papildymo
  infrastruktūra taip pat jau sukurta
  ir
  toliau plėtojama pagal nacionalines alternatyviųjų degalų infrastruktūros politikos strategijas
  ;

| (16) | laikantis šio reglamento tikslų
  ,
  pagal nacionalines alternatyviųjų degalų infrastruktūros politikos strategijas turėtų būti toliau plėtojama efektyvi
  ,
  technologijų požiūriu neutrali
  ir pakankama degalų papildymo ir
  įkrovimo infrastruktūra
  ; |
| --- | --- |

(16)

laikantis šio reglamento tikslų
  ,
  pagal nacionalines alternatyviųjų degalų infrastruktūros politikos strategijas turėtų būti toliau plėtojama efektyvi
  ,
  technologijų požiūriu neutrali
  ir pakankama degalų papildymo ir
  įkrovimo infrastruktūra
  ;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | Komisija turėtų kuo greičiau nustatyti specialiosioms transporto priemonėms ir M2 bei M3 kategorijų transporto priemonėms taikytinus techninius kriterijus, pagal kuriuos būtų apibrėžta transporto priemonės specialioji paskirtis ir šiame reglamente vartojamos sąvokos „autobusas“ apibrėžtis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

Komisija turėtų kuo greičiau nustatyti specialiosioms transporto priemonėms ir M2 bei M3 kategorijų transporto priemonėms taikytinus techninius kriterijus, pagal kuriuos būtų apibrėžta transporto priemonės specialioji paskirtis ir šiame reglamente vartojamos sąvokos „autobusas“ apibrėžtis.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

17 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17b) | siekiant užtikrinti šio reglamento tikslumą ir naudą, turėtų būti sukurtas 2019 m. bazinės vertės patvirtinimo mechanizmas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17b)

siekiant užtikrinti šio reglamento tikslumą ir naudą, turėtų būti sukurtas 2019 m. bazinės vertės patvirtinimo mechanizmas;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

20 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20a) | siekiant užtikrinti paskatų kurti netaršias sunkiąsias transporto priemones mechanizmo lankstumą, susiję gamintojai turėtų galėti viešai, skaidriai ir nieko nediskriminuodami sudaryti bendrą fondą. Susitarimas sudaryti bendrą fondą turėtų būti sudaromas ne ilgesniam nei penkerių metų laikotarpiui, tačiau jo galiojimą turėtų būti galima pratęsti. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti išsamias taisykles ir sąlygas, kurių laikydamiesi susiję gamintojai galėtų viešai, skaidriai ir nieko nediskriminuodami sudaryti bendrą fondą, laikantis Sąjungos konkurencijos teisės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20a)

siekiant užtikrinti paskatų kurti netaršias sunkiąsias transporto priemones mechanizmo lankstumą, susiję gamintojai turėtų galėti viešai, skaidriai ir nieko nediskriminuodami sudaryti bendrą fondą. Susitarimas sudaryti bendrą fondą turėtų būti sudaromas ne ilgesniam nei penkerių metų laikotarpiui, tačiau jo galiojimą turėtų būti galima pratęsti. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti išsamias taisykles ir sąlygas, kurių laikydamiesi susiję gamintojai galėtų viešai, skaidriai ir nieko nediskriminuodami sudaryti bendrą fondą, laikantis Sąjungos konkurencijos teisės;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | kitaip nei lengvųjų automobilių ir furgonų atveju, rinkoje dar nėra netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių, išskyrus autobusus. Todėl siekiant palengvinti
  sklandų perėjimą prie netaršaus susisiekimo
  reikėtų įdiegti specialų ypatingaisiais kreditais pagrįstą mechanizmą. Jis suteiks
  paskatų kurti ir plėsti Sąjungos netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių rinką ir
  papildys
  tokias su paklausa susijusias priemones, kaip Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl netaršių transporto priemonių (26); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

kitaip nei lengvųjų automobilių ir furgonų atveju, rinkoje dar nėra netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių, išskyrus autobusus. Todėl siekiant palengvinti
  sklandų perėjimą prie netaršaus susisiekimo
  reikėtų įdiegti specialų ypatingaisiais kreditais pagrįstą mechanizmą. Jis suteiks
  paskatų kurti ir plėsti Sąjungos netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių rinką ir
  papildys
  tokias su paklausa susijusias priemones, kaip Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl netaršių transporto priemonių (26);

| (21) | siekiant užtikrinti
  sklandų perėjimą prie netaršaus susisiekimo
  ir suteikti
  paskatų kurti ir plėsti Sąjungos netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių rinką ir
  papildyti
  tokias su paklausa susijusias priemones, kaip Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl netaršių transporto priemonių (26)

  , reikėtų nustatyti netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalies gamintojo transporto priemonių parke lyginamąjį rodiklį 2025 ir 2030 m.
  ; |
| --- | --- |

(21)

siekiant užtikrinti
  sklandų perėjimą prie netaršaus susisiekimo
  ir suteikti
  paskatų kurti ir plėsti Sąjungos netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių rinką ir
  papildyti
  tokias su paklausa susijusias priemones, kaip Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl netaršių transporto priemonių (26)

  , reikėtų nustatyti netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalies gamintojo transporto priemonių parke lyginamąjį rodiklį 2025 ir 2030 m.
  ;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

21 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (21a) | siekiant skatinti greitą netaršių ir mažataršių transporto siekiant skatinti greitą netaršių ir mažataršių transporto priemonių diegimą Sąjungos rinkoje, reikėtų nustatyti tokią minimalią netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalį, kad ja įkrovimo infrastruktūros teikėjams ir gamintojams būtų užtikrintas tikrumas dėl investicijų, ir kad ji suteiktų gamintojams tam tikro lankstumo sprendžiant dėl investicijų laiko. Reikėtų sukurti mechanizmą, kuriuo gamintojai būtų skatinami kuo anksčiau pateikti Sąjungos rinkai netaršias ir mažataršes transporto priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21a)

siekiant skatinti greitą netaršių ir mažataršių transporto siekiant skatinti greitą netaršių ir mažataršių transporto priemonių diegimą Sąjungos rinkoje, reikėtų nustatyti tokią minimalią netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalį, kad ja įkrovimo infrastruktūros teikėjams ir gamintojams būtų užtikrintas tikrumas dėl investicijų, ir kad ji suteiktų gamintojams tam tikro lankstumo sprendžiant dėl investicijų laiko. Reikėtų sukurti mechanizmą, kuriuo gamintojai būtų skatinami kuo anksčiau pateikti Sąjungos rinkai netaršias ir mažataršes transporto priemones;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | todėl, apskaičiuojant
  gamintojo
  vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį
  ,
  visos netaršios
  ir
  mažataršės sunkiosios transporto priemonės turėtų būti įskaitomos kelis kartus
  .
  Paskatų mastas turėtų skirtis, priklausomai nuo faktinio transporto priemonės išmetamo CO2 kiekio. Siekiant
  užtikrinti, kad nesumenktų aplinkosaugos tikslai
  , turėtų būti nustatyta iš to gaunamų taršos mažinimo rezultatų
  riba; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

todėl, apskaičiuojant
  gamintojo
  vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį
  ,
  visos netaršios
  ir
  mažataršės sunkiosios transporto priemonės turėtų būti įskaitomos kelis kartus
  .
  Paskatų mastas turėtų skirtis, priklausomai nuo faktinio transporto priemonės išmetamo CO2 kiekio. Siekiant
  užtikrinti, kad nesumenktų aplinkosaugos tikslai
  , turėtų būti nustatyta iš to gaunamų taršos mažinimo rezultatų
  riba;

| (22) | apskaičiuojant
  gamintojo
  savitąją CO2 kiekio išmetimo normą reikėtų atsižvelgti į jo rezultatus
  ,
  vertinamus taikant 2025
  ir
  2030 m. netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalies lyginamąjį rodiklį
  .
  Siekiant skatinti kurti ir diegti tokias
  transporto
  priemones ir tuo pat metu
  užtikrinti, kad nesumenktų aplinkosaugos tikslai
  ir įprastų vidaus degimo variklių našumas, turėtų būti nustatyta atitinkamų patikslinimų
  riba; |
| --- | --- |

(22)

apskaičiuojant
  gamintojo
  savitąją CO2 kiekio išmetimo normą reikėtų atsižvelgti į jo rezultatus
  ,
  vertinamus taikant 2025
  ir
  2030 m. netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalies lyginamąjį rodiklį
  .
  Siekiant skatinti kurti ir diegti tokias
  transporto
  priemones ir tuo pat metu
  užtikrinti, kad nesumenktų aplinkosaugos tikslai
  ir įprastų vidaus degimo variklių našumas, turėtų būti nustatyta atitinkamų patikslinimų
  riba;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | kuriant netaršių sunkiųjų transporto priemonių diegimo paskatų mechanizmą, reikėtų jį taikyti ir mažesniems sunkvežimiams
  , miesto autobusams ir tolimojo susisiekimo autobusams
  , kuriems
  netaikomos
  išmetamo CO2 kiekio normos pagal šį reglamentą. Tos transporto priemonės taip pat labai padėtų spręsti oro taršos problemas miestuose.
  Tačiau reikėtų pažymėti, kad netaršių miesto autobusų jau yra rinkoje ir taikomos su jais susijusios paklausos priemonės, tokios kaip viešasis pirkimas. Siekiant užtikrinti, kad skatinimo priemonės išlaikytų gerą skirtingų transporto priemonių tipų pusiausvyrą, turėtų būti nustatyta netaršių mažesnių sunkvežimių, miesto autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų taršos mažinimo rezultatų riba; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

kuriant netaršių sunkiųjų transporto priemonių diegimo paskatų mechanizmą, reikėtų jį taikyti ir mažesniems sunkvežimiams
  , miesto autobusams ir tolimojo susisiekimo autobusams
  , kuriems
  netaikomos
  išmetamo CO2 kiekio normos pagal šį reglamentą. Tos transporto priemonės taip pat labai padėtų spręsti oro taršos problemas miestuose.
  Tačiau reikėtų pažymėti, kad netaršių miesto autobusų jau yra rinkoje ir taikomos su jais susijusios paklausos priemonės, tokios kaip viešasis pirkimas. Siekiant užtikrinti, kad skatinimo priemonės išlaikytų gerą skirtingų transporto priemonių tipų pusiausvyrą, turėtų būti nustatyta netaršių mažesnių sunkvežimių, miesto autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų taršos mažinimo rezultatų riba;

| (24) | kuriant netaršių sunkiųjų transporto priemonių diegimo paskatų mechanizmą, reikėtų jį taikyti ir mažesniems sunkvežimiams
  ir kitų kategorijų sunkiosioms transporto priemonėms
  , kuriems išmetamo CO2 kiekio normos pagal šį reglamentą
  dar netaikomos
  . Tos transporto priemonės taip pat labai padėtų spręsti oro taršos problemas miestuose; |
| --- | --- |

(24)

kuriant netaršių sunkiųjų transporto priemonių diegimo paskatų mechanizmą, reikėtų jį taikyti ir mažesniems sunkvežimiams
  ir kitų kategorijų sunkiosioms transporto priemonėms
  , kuriems išmetamo CO2 kiekio normos pagal šį reglamentą
  dar netaikomos
  . Tos transporto priemonės taip pat labai padėtų spręsti oro taršos problemas miestuose;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | nustačiusi gamintojo išmetamų teršalų normos perviršį ir atsižvelgdama į išmetamų teršalų kreditus ir skolas, Komisija turėtų skirti piniginę nuobaudą – mokestį už teršalų išmetimo normos perviršį. Siekiant suteikti gamintojams pakankamą paskatą imtis priemonių mažinti savitąjį sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį, mokestis
  turėtų viršyti
  vidutines technologijų, kurių reikia norint įvykdyti normas, ribines sąnaudas.
  Mokestis
  turėtų būti
  laikomas
  Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukomis. Mokesčių rinkimo metodika turėtų būti nustatyta įgyvendinimo aktu, atsižvelgiant į metodiką, priimtą pagal Reglamentą (EB) Nr. 443/
  2009
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29)

nustačiusi gamintojo išmetamų teršalų normos perviršį ir atsižvelgdama į išmetamų teršalų kreditus ir skolas, Komisija turėtų skirti piniginę nuobaudą – mokestį už teršalų išmetimo normos perviršį. Siekiant suteikti gamintojams pakankamą paskatą imtis priemonių mažinti savitąjį sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį, mokestis
  turėtų viršyti
  vidutines technologijų, kurių reikia norint įvykdyti normas, ribines sąnaudas.
  Mokestis
  turėtų būti
  laikomas
  Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukomis. Mokesčių rinkimo metodika turėtų būti nustatyta įgyvendinimo aktu, atsižvelgiant į metodiką, priimtą pagal Reglamentą (EB) Nr. 443/
  2009
  ;

| (29) | nustačiusi gamintojo išmetamų teršalų normos perviršį ir atsižvelgdama į išmetamų teršalų kreditus ir skolas, Komisija turėtų skirti piniginę nuobaudą – mokestį už teršalų išmetimo normos perviršį. Siekiant suteikti gamintojams pakankamą paskatą imtis priemonių mažinti savitąjį sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį,
  svarbu, kad
  mokestis
  visada viršytų
  vidutines technologijų, kurių reikia norint įvykdyti normas, ribines sąnaudas.
  Sumos, surenkamos iš mokesčio už viršytą taršos normą,
  turėtų būti
  laikomos
  Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukomis.
  Šias sumas, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir kompetentingomis valdžios institucijomis, reikėtų naudoti tinkamam automobilių pramonės sektoriaus perėjimui prie netaršaus susisiekimo ir novatoriškiems sprendimams, kuriais skatinamas greitas netaršių ir mažataršių sunkiųjų krovininių automobilių diegimas, remti.
  Mokesčių rinkimo metodika turėtų būti nustatyta įgyvendinimo aktu, atsižvelgiant į metodiką, priimtą pagal
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentą (EB) Nr. 443/
  2009

   (1a); |
| --- | --- |

(29)

nustačiusi gamintojo išmetamų teršalų normos perviršį ir atsižvelgdama į išmetamų teršalų kreditus ir skolas, Komisija turėtų skirti piniginę nuobaudą – mokestį už teršalų išmetimo normos perviršį. Siekiant suteikti gamintojams pakankamą paskatą imtis priemonių mažinti savitąjį sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį,
  svarbu, kad
  mokestis
  visada viršytų
  vidutines technologijų, kurių reikia norint įvykdyti normas, ribines sąnaudas.
  Sumos, surenkamos iš mokesčio už viršytą taršos normą,
  turėtų būti
  laikomos
  Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukomis.
  Šias sumas, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir kompetentingomis valdžios institucijomis, reikėtų naudoti tinkamam automobilių pramonės sektoriaus perėjimui prie netaršaus susisiekimo ir novatoriškiems sprendimams, kuriais skatinamas greitas netaršių ir mažataršių sunkiųjų krovininių automobilių diegimas, remti.
  Mokesčių rinkimo metodika turėtų būti nustatyta įgyvendinimo aktu, atsižvelgiant į metodiką, priimtą pagal
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentą (EB) Nr. 443/
  2009

   (1a);

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos normos būtų pasiektos, reikia patikimo normų laikymosi užtikrinimo mechanizmo. Gamintojų įpareigojimas pateikti tikslius duomenis pagal Reglamentą (ES) .../2018
  [STP stebėsena ir duomenų teikimas]
  ir administracinės baudos, kurios gali būti paskirtos už įpareigojimo nesilaikymą, padeda užtikrinti duomenų, naudojamų nustatant, ar laikomasi šiame reglamente numatytų normų, patikimumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos normos būtų pasiektos, reikia patikimo normų laikymosi užtikrinimo mechanizmo. Gamintojų įpareigojimas pateikti tikslius duomenis pagal Reglamentą (ES) .../2018
  [STP stebėsena ir duomenų teikimas]
  ir administracinės baudos, kurios gali būti paskirtos už įpareigojimo nesilaikymą, padeda užtikrinti duomenų, naudojamų nustatant, ar laikomasi šiame reglamente numatytų normų, patikimumą;

| (30) | siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos normos būtų pasiektos, reikia patikimo normų laikymosi užtikrinimo mechanizmo. Gamintojų įpareigojimas pateikti tikslius duomenis pagal Reglamentą (ES) 2018
  /956
  ir administracinės baudos, kurios gali būti paskirtos už įpareigojimo nesilaikymą, padeda užtikrinti duomenų, naudojamų nustatant, ar laikomasi šiame reglamente numatytų normų, patikimumą
  . Vartotojai ir plačioji visuomenė suinteresuota žinoti, kurie gamintojai laikosi, o kurie nesilaiko naujų išmetamųjų teršalų normų; |
| --- | --- |

(30)

siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos normos būtų pasiektos, reikia patikimo normų laikymosi užtikrinimo mechanizmo. Gamintojų įpareigojimas pateikti tikslius duomenis pagal Reglamentą (ES) 2018
  /956
  ir administracinės baudos, kurios gali būti paskirtos už įpareigojimo nesilaikymą, padeda užtikrinti duomenų, naudojamų nustatant, ar laikomasi šiame reglamente numatytų normų, patikimumą
  . Vartotojai ir plačioji visuomenė suinteresuota žinoti, kurie gamintojai laikosi, o kurie nesilaiko naujų išmetamųjų teršalų normų;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | tam, kad taikant šį reglamentą būtų sumažintas išmetamo CO2 kiekis, labai svarbu, kad sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis atitiktų vertes, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones. Todėl reikėtų suteikti Komisijai galimybę, apskaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį, atsižvelgti į kiekvieną tipo patvirtinimo institucijų nustatytą sistemingą eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio reikalavimų nesilaikymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

tam, kad taikant šį reglamentą būtų sumažintas išmetamo CO2 kiekis, labai svarbu, kad sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis atitiktų vertes, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones. Todėl reikėtų suteikti Komisijai galimybę, apskaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį, atsižvelgti į kiekvieną tipo patvirtinimo institucijų nustatytą sistemingą eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio reikalavimų nesilaikymą;

| (31) | tam, kad taikant šį reglamentą būtų sumažintas išmetamo CO2 kiekis, labai svarbu, kad sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis atitiktų vertes, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones. Todėl reikėtų suteikti Komisijai galimybę, apskaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį, atsižvelgti į kiekvieną tipo patvirtinimo institucijų nustatytą sistemingą eksploatuojamų
  ir keliuose naudojamų
  sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio reikalavimų nesilaikymą
  . Taip pat reikėtų pradėti vykdyti nepriklausomą trečiųjų šalių vykdomą eksploatuojamų ir keliuose naudojamų transporto priemonių patikrą; |
| --- | --- |

(31)

tam, kad taikant šį reglamentą būtų sumažintas išmetamo CO2 kiekis, labai svarbu, kad sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekis atitiktų vertes, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones. Todėl reikėtų suteikti Komisijai galimybę, apskaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį, atsižvelgti į kiekvieną tipo patvirtinimo institucijų nustatytą sistemingą eksploatuojamų
  ir keliuose naudojamų
  sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio reikalavimų nesilaikymą
  . Taip pat reikėtų pradėti vykdyti nepriklausomą trečiųjų šalių vykdomą eksploatuojamų ir keliuose naudojamų transporto priemonių patikrą;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

33 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (33) | šiame reglamente nustatytų išmetamo CO2 kiekio mažinimo normų veiksmingumas labai priklauso nuo metodikos, naudojamos išmetamo CO2 kiekiui nustatyti, reprezentatyvumo. Pagal Mokslinių konsultacijų mechanizmo nuomonę dėl lengvųjų transporto priemonių, mechanizmą (27), skirtą vertinti, ar pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 nustatytos išmetamo CO2 kiekio ir suvartojamų degalų kiekio vertės atitinka tikrovę, tikslinga sukurti ir sunkiosioms transporto priemonėms. Komisijai reikėtų turėti įgaliojimus užtikrinti tokių duomenų viešą prieinamumą ir prireikus sukurti procedūras, kurių reikia norint nustatyti ir rinkti tokiems vertinimams reikalingus duomenis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33)

šiame reglamente nustatytų išmetamo CO2 kiekio mažinimo normų veiksmingumas labai priklauso nuo metodikos, naudojamos išmetamo CO2 kiekiui nustatyti, reprezentatyvumo. Pagal Mokslinių konsultacijų mechanizmo nuomonę dėl lengvųjų transporto priemonių, mechanizmą (27), skirtą vertinti, ar pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 nustatytos išmetamo CO2 kiekio ir suvartojamų degalų kiekio vertės atitinka tikrovę, tikslinga sukurti ir sunkiosioms transporto priemonėms. Komisijai reikėtų turėti įgaliojimus užtikrinti tokių duomenų viešą prieinamumą ir prireikus sukurti procedūras, kurių reikia norint nustatyti ir rinkti tokiems vertinimams reikalingus duomenis;

| (33) | šiame reglamente nustatytų išmetamo CO2 kiekio mažinimo normų veiksmingumas labai priklauso nuo metodikos, naudojamos išmetamo CO2 kiekiui nustatyti, reprezentatyvumo. Pagal Mokslinių konsultacijų mechanizmo nuomonę dėl lengvųjų transporto priemonių, mechanizmą (27), skirtą vertinti, ar pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 nustatytos išmetamo CO2 kiekio ir suvartojamų degalų kiekio vertės atitinka tikrovę, tikslinga sukurti ir sunkiosioms transporto priemonėms. Komisijai reikėtų turėti įgaliojimus užtikrinti tokių duomenų viešą prieinamumą ir prireikus sukurti procedūras, kurių reikia norint nustatyti ir rinkti tokiems vertinimams reikalingus duomenis
  . Nustačius reikšmingą realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 2017/2400 nustatyto kiekio neatitikimą, Komisija turėtų turėti įgaliojimus atitinkamai pritaikyti gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį ir, kai tinkama, 2019 m. išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertę, taikomas siekiant atitikties šiam reglamentui; |
| --- | --- |

(33)

šiame reglamente nustatytų išmetamo CO2 kiekio mažinimo normų veiksmingumas labai priklauso nuo metodikos, naudojamos išmetamo CO2 kiekiui nustatyti, reprezentatyvumo. Pagal Mokslinių konsultacijų mechanizmo nuomonę dėl lengvųjų transporto priemonių, mechanizmą (27), skirtą vertinti, ar pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 nustatytos išmetamo CO2 kiekio ir suvartojamų degalų kiekio vertės atitinka tikrovę, tikslinga sukurti ir sunkiosioms transporto priemonėms. Komisijai reikėtų turėti įgaliojimus užtikrinti tokių duomenų viešą prieinamumą ir prireikus sukurti procedūras, kurių reikia norint nustatyti ir rinkti tokiems vertinimams reikalingus duomenis
  . Nustačius reikšmingą realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 2017/2400 nustatyto kiekio neatitikimą, Komisija turėtų turėti įgaliojimus atitinkamai pritaikyti gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį ir, kai tinkama, 2019 m. išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertę, taikomas siekiant atitikties šiam reglamentui;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

34 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (34a) | savo 2022 m. ataskaitoje Komisija taip pat turėtų įvertinti galimybę parengti sunkiųjų transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo metodiką. Remdamasi tuo vertinimu, Komisija, jei tinkama, turėtų pasiūlyti nustatyti gamintojams tenkančias prievoles dėl ataskaitų teikimo ir reikiamas tų ataskaitų teikimo taisykles ir tvarką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(34a)

savo 2022 m. ataskaitoje Komisija taip pat turėtų įvertinti galimybę parengti sunkiųjų transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo metodiką. Remdamasi tuo vertinimu, Komisija, jei tinkama, turėtų pasiūlyti nustatyti gamintojams tenkančias prievoles dėl ataskaitų teikimo ir reikiamas tų ataskaitų teikimo taisykles ir tvarką;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

36 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (36) | įgyvendinimo įgaliojimais
  ,
  susijusiais su 8 straipsnio 3 dalimi
  ,
  9 straipsnio 3 dalimi
  ,
  11 straipsnio 3 dalimi
  ir
  12 straipsnio 2 dalimi,
  turėtų būti naudojamasi
  pagal
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentą
  (ES) Nr. 182/201128 (28); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36)

įgyvendinimo įgaliojimais
  ,
  susijusiais su 8 straipsnio 3 dalimi
  ,
  9 straipsnio 3 dalimi
  ,
  11 straipsnio 3 dalimi
  ir
  12 straipsnio 2 dalimi,
  turėtų būti naudojamasi
  pagal
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentą
  (ES) Nr. 182/201128 (28);

| (36) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas
  ,
  Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti mokesčių už išmetimo normos perviršį surinkimo priemones
  ,
  priimti išsamias taisykles dėl pranešimų apie eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį nuokrypius teikimo tvarkos, skelbti duomenis
  ,
  priimti išsamias degalų sąnaudų skaitiklių duomenų teikimo tvarkos taisykles
  ir
  nustatyti metodiką, pagal kurią nustatoma transporto priemonių pogrupio viena ar daugiau reprezentatyviųjų transporto priemonių. Tais įgyvendinimo įgaliojimais
  turėtų būti naudojamasi
  laikantis
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  (ES) Nr. 182/2011 (28); |
| --- | --- |

(36)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas
  ,
  Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti mokesčių už išmetimo normos perviršį surinkimo priemones
  ,
  priimti išsamias taisykles dėl pranešimų apie eksploatuojamų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį nuokrypius teikimo tvarkos, skelbti duomenis
  ,
  priimti išsamias degalų sąnaudų skaitiklių duomenų teikimo tvarkos taisykles
  ir
  nustatyti metodiką, pagal kurią nustatoma transporto priemonių pogrupio viena ar daugiau reprezentatyviųjų transporto priemonių. Tais įgyvendinimo įgaliojimais
  turėtų būti naudojamasi
  laikantis
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  (ES) Nr. 182/2011 (28);

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

37 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (37) | kad neesminės šio reglamento nuostatos galėtų būti iš dalies pakeistos
  arba
  papildytos, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų patikslinamos išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės
  pagal 12 straipsnio 2 dalį
  ir iš dalies pakeičiami II ir III priedai, kiek tai susiję su tam tikrais techniniais parametrais, įskaitant paskirties, naudingosios apkrovos ir metinės ridos koeficientus ir naudingosios apkrovos patikslinimo faktorius. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (29) nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus
  turėtų gauti
  tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams
  turėtų būti
  sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37)

kad neesminės šio reglamento nuostatos galėtų būti iš dalies pakeistos
  arba
  papildytos, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų patikslinamos išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės
  pagal 12 straipsnio 2 dalį
  ir iš dalies pakeičiami II ir III priedai, kiek tai susiję su tam tikrais techniniais parametrais, įskaitant paskirties, naudingosios apkrovos ir metinės ridos koeficientus ir naudingosios apkrovos patikslinimo faktorius. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (29) nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus
  turėtų gauti
  tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams
  turėtų būti
  sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (37) | kad neesminės šio reglamento nuostatos galėtų būti iš dalies pakeistos
  ir
  papildytos, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų
  nustatomi techniniai kriterijai transporto priemonės specialiajai paskirčiai ir miesto autobusų apibrėžčiai nustatyti, nustatomos išsamios taisyklės ir sąlygas, pagal kurias susiję gamintojai galėtų sudaryti bendrą fondą, nustatoma sudedamųjų dalių, mazgų ir sistemų reprezentatyviosios imties metinės patikros sistema,
  patikslinamos išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės
  , įvedamas eksploatuojamų transporto priemonių tinkamumo važiuoti keliais bandymas
  ir iš dalies pakeičiami II ir III priedai, kiek tai susiję su tam tikrais techniniais parametrais, įskaitant paskirties, naudingosios apkrovos ir metinės ridos koeficientus ir naudingosios apkrovos patikslinimo faktorius. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (29) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus
  gauna
  tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(37)

kad neesminės šio reglamento nuostatos galėtų būti iš dalies pakeistos
  ir
  papildytos, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų
  nustatomi techniniai kriterijai transporto priemonės specialiajai paskirčiai ir miesto autobusų apibrėžčiai nustatyti, nustatomos išsamios taisyklės ir sąlygas, pagal kurias susiję gamintojai galėtų sudaryti bendrą fondą, nustatoma sudedamųjų dalių, mazgų ir sistemų reprezentatyviosios imties metinės patikros sistema,
  patikslinamos išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertės
  , įvedamas eksploatuojamų transporto priemonių tinkamumo važiuoti keliais bandymas
  ir iš dalies pakeičiami II ir III priedai, kiek tai susiję su tam tikrais techniniais parametrais, įskaitant paskirties, naudingosios apkrovos ir metinės ridos koeficientus ir naudingosios apkrovos patikslinimo faktorius. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (29) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus
  gauna
  tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant Sąjungos tikslo 2030 m. joje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 30 proc., palyginti su 2005 m., sektoriuose, kuriems taikomas Reglamento
  [Pastangų pasidalijimo
  (ES)
  Nr. .../2018]
  2 straipsnis, ir įgyvendinant Paryžiaus susitarimo tikslus, šiame reglamente nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio
  standartai
  , kuriais savitasis Sąjungos naujų sunkiųjų transporto priemonių parko išmetamo CO2 kiekis, palyginti su išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertėmis, mažinamas taip: | Siekiant Sąjungos tikslo 2030 m. joje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 30 proc., palyginti su 2005 m., sektoriuose, kuriems taikomas Reglamento (ES)
  2018/842
  2 straipsnis, ir įgyvendinant Paryžiaus susitarimo tikslus, šiame reglamente nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio
  reikalavimai
  , kuriais savitasis Sąjungos naujų sunkiųjų transporto priemonių parko išmetamo CO2 kiekis, palyginti su išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertėmis, mažinamas taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Siekiant Sąjungos tikslo 2030 m. joje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 30 proc., palyginti su 2005 m., sektoriuose, kuriems taikomas Reglamento
  [Pastangų pasidalijimo
  (ES)
  Nr. .../2018]
  2 straipsnis, ir įgyvendinant Paryžiaus susitarimo tikslus, šiame reglamente nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio
  standartai
  , kuriais savitasis Sąjungos naujų sunkiųjų transporto priemonių parko išmetamo CO2 kiekis, palyginti su išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertėmis, mažinamas taip:

Siekiant Sąjungos tikslo 2030 m. joje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 30 proc., palyginti su 2005 m., sektoriuose, kuriems taikomas Reglamento (ES)
  2018/842
  2 straipsnis, ir įgyvendinant Paryžiaus susitarimo tikslus, šiame reglamente nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio
  reikalavimai
  , kuriais savitasis Sąjungos naujų sunkiųjų transporto priemonių parko išmetamo CO2 kiekis, palyginti su išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertėmis, mažinamas taip:

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | nuo 2025 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d. –
  15
   proc.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

nuo 2025 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d. –
  15
   proc.;

| a) | nuo 2025 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d. – 
  20
   proc.; |
| --- | --- |

a)

nuo 2025 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d. – 
  20
   proc.;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | nuo 2030 m. sausio 1 d. – bent
  30
   proc. (vertė peržiūrima pagal 13 straipsnį). |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

nuo 2030 m. sausio 1 d. – bent
  30
   proc. (vertė peržiūrima pagal 13 straipsnį).

| b) | nuo 2030 m. sausio 1 d. – bent
  35
   proc. (vertė peržiūrima pagal 13 straipsnį). |
| --- | --- |

b)

nuo 2030 m. sausio 1 d. – bent
  35
   proc. (vertė peržiūrima pagal 13 straipsnį).

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Siekiant užtikrinti sklandų perėjimą prie netaršaus susisiekimo ir paskatinti kurti ir diegti netaršių ir mažataršių sunkiųjų krovininių automobilių rinką ir infrastruktūrą Sąjungoje, šiuo reglamentu nustatomas lyginamasis rodiklis, taikytinas netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių daliai visų gamintojų transporto priemonių parke 2025 ir 2030 m., pagal šio reglamento 5 straipsnį; |
| | Savitasis išmetamo CO2 kiekis tikslinamas remiantis rezultatais, vertinamais taikant lyginamąjį rodiklį pagal I priedo 4 punktą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Siekiant užtikrinti sklandų perėjimą prie netaršaus susisiekimo ir paskatinti kurti ir diegti netaršių ir mažataršių sunkiųjų krovininių automobilių rinką ir infrastruktūrą Sąjungoje, šiuo reglamentu nustatomas lyginamasis rodiklis, taikytinas netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių daliai visų gamintojų transporto priemonių parke 2025 ir 2030 m., pagal šio reglamento 5 straipsnį;

Savitasis išmetamo CO2 kiekis tikslinamas remiantis rezultatais, vertinamais taikant lyginamąjį rodiklį pagal I priedo 4 punktą.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šis reglamentas taikomas naujoms N2 ir N3 kategorijų transporto priemonėms, kurioms būdingos šios savybės: | Šis reglamentas
  iš pradžių
  taikomas naujoms N2 ir N3 kategorijų transporto priemonėms, kurioms būdingos šios savybės: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šis reglamentas taikomas naujoms N2 ir N3 kategorijų transporto priemonėms, kurioms būdingos šios savybės:

Šis reglamentas
  iš pradžių
  taikomas naujoms N2 ir N3 kategorijų transporto priemonėms, kurioms būdingos šios savybės:

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5 straipsnio ir I priedo
  2.3
  punkto tikslais jis taip pat taikomas
  M2 ir M3 kategorijų transporto priemonėms ir
  N kategorijos transporto priemonėms, kurioms netaikomas Reglamentas (ES) Nr. 510/
  2011
  ir kurioms nebūdingos a–d punktuose nurodytos savybės. | 1 straipsnio 2a dalies,
  5 straipsnio ir I priedo
  4
   punkto tikslais jis taip pat taikomas N kategorijos transporto priemonėms, kurioms netaikomas
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentas (ES) Nr. 510/
  2011

   (1a) ir kurioms nebūdingos a–d punktuose nurodytos savybės.
  Be to, 1 straipsnio 2b dalies tikslais jis taikomas M2 ir M3 kategorijų transporto priemonėms, kurios atitinka šio straipsnio 2a dalyje nurodytus techninius kriterijus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5 straipsnio ir I priedo
  2.3
  punkto tikslais jis taip pat taikomas
  M2 ir M3 kategorijų transporto priemonėms ir
  N kategorijos transporto priemonėms, kurioms netaikomas Reglamentas (ES) Nr. 510/
  2011
  ir kurioms nebūdingos a–d punktuose nurodytos savybės.

1 straipsnio 2a dalies,
  5 straipsnio ir I priedo
  4
   punkto tikslais jis taip pat taikomas N kategorijos transporto priemonėms, kurioms netaikomas
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentas (ES) Nr. 510/
  2011

   (1a) ir kurioms nebūdingos a–d punktuose nurodytos savybės.
  Be to, 1 straipsnio 2b dalies tikslais jis taikomas M2 ir M3 kategorijų transporto priemonėms, kurios atitinka šio straipsnio 2a dalyje nurodytus techninius kriterijus.

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija ne vėliau kaip 2019 m. liepos 1 d. pagal 15 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kad papildytų šį reglamentą techniniais kriterijais transporto priemonės specialiajai paskirčiai nustatyti ir šiuo reglamentu reguliuojamiems miesto autobusams apibrėžti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Komisija ne vėliau kaip 2019 m. liepos 1 d. pagal 15 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kad papildytų šį reglamentą techniniais kriterijais transporto priemonės specialiajai paskirčiai nustatyti ir šiuo reglamentu reguliuojamiems miesto autobusams apibrėžti.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos h punktas

3 straipsnio 1 pastraipos h punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| h) | specialioji transporto priemonė – sunkioji transporto priemonė, kuria nenumatyta vežti prekių ir kurios išmetamo CO2 kiekis ir degalų suvartojimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones nustatyti tik kitoms nei šio reglamento I priedo 2.1 punkte apibrėžtosioms paskirtims; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

h)

specialioji transporto priemonė – sunkioji transporto priemonė, kuria nenumatyta vežti prekių ir kurios išmetamo CO2 kiekis ir degalų suvartojimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones nustatyti tik kitoms nei šio reglamento I priedo 2.1 punkte apibrėžtosioms paskirtims;

2

| h) | specialioji transporto priemonė – sunkioji transporto priemonė, kuria nenumatyta vežti prekių
  , kurios specialioji paskirtis nustatyta remiantis 2 straipsnio 2a dalyje nurodytais kriterijais,
  ir kurios išmetamo CO2 kiekis ir degalų suvartojimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones nustatyti tik kitoms nei šio reglamento I priedo 2.1 punkte apibrėžtosioms paskirtims; |
| --- | --- |

h)

specialioji transporto priemonė – sunkioji transporto priemonė, kuria nenumatyta vežti prekių
  , kurios specialioji paskirtis nustatyta remiantis 2 straipsnio 2a dalyje nurodytais kriterijais,
  ir kurios išmetamo CO2 kiekis ir degalų suvartojimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009 ir jo įgyvendinimo priemones nustatyti tik kitoms nei šio reglamento I priedo 2.1 punkte apibrėžtosioms paskirtims;

, kurios specialioji paskirtis nustatyta remiantis 2 straipsnio 2a dalyje nurodytais kriterijais,

2

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos k punktas

3 straipsnio 1 pastraipos k punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| k) | mažataršė sunkioji transporto priemonė – sunkioji transporto priemonė, kuri nėra netarši sunkioji transporto priemonė, bet kurios savitasis išmetamo CO2 kiekis mažesnis nei
  350 g
  CO2

  /km, kaip nustatyta
  pagal I priedo 2.1 punktą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

k)

mažataršė sunkioji transporto priemonė – sunkioji transporto priemonė, kuri nėra netarši sunkioji transporto priemonė, bet kurios savitasis išmetamo CO2 kiekis mažesnis nei
  350 g
  CO2

  /km, kaip nustatyta
  pagal I priedo 2.1 punktą;

2

350 g

2

/km, kaip nustatyta

| k) | mažataršė sunkioji transporto priemonė – sunkioji transporto priemonė, kuri nėra netarši sunkioji transporto priemonė, bet kurios savitasis išmetamo CO2 kiekis
  , nustatytas
  pagal I priedo 2.1 punktą
  , yra
  mažesnis nei
  50 proc. kiekvieno pogrupio išmetamo
  CO2

  kiekio atskaitos vertės, nustatytos pagal I priedo 3 punktą
  ; |
| --- | --- |

k)

mažataršė sunkioji transporto priemonė – sunkioji transporto priemonė, kuri nėra netarši sunkioji transporto priemonė, bet kurios savitasis išmetamo CO2 kiekis
  , nustatytas
  pagal I priedo 2.1 punktą
  , yra
  mažesnis nei
  50 proc. kiekvieno pogrupio išmetamo
  CO2

  kiekio atskaitos vertės, nustatytos pagal I priedo 3 punktą
  ;

2

, nustatytas

, yra

50 proc. kiekvieno pogrupio išmetamo

2

kiekio atskaitos vertės, nustatytos pagal I priedo 3 punktą

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos b punktas

4 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientą, nustatytą pagal 5 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

b)

netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientą, nustatytą pagal 5 straipsnį.

netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientą, nustatytą pagal 5 straipsnį.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

5 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2020
   m. 
  ir vėliau kiekvienais kalendoriniais metais Komisija tvirtina 10 straipsnio 1 dalyje nurodytus įgyvendinimo aktus, kuriais nustato kiekvieno
  gamintojo
  ankstesnių kalendorinių metų netaršių ir mažataršių
  transporto priemonių
  koeficientą, nurodytą 4 straipsnio b punkte. | Nuo


  2025
   m. 
  sausio 1 d.
   
  savitoji netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių dalis
  gamintojo transporto priemonių
  parke konkrečiais kalendoriniais metais nustatoma taip: |
| | nuo 2025 m. – bent 5 proc.; |
| | nuo 2030 m. – 20 proc. (vertė peržiūrima pagal 13 straipsnį). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2020
   m. 
  ir vėliau kiekvienais kalendoriniais metais Komisija tvirtina 10 straipsnio 1 dalyje nurodytus įgyvendinimo aktus, kuriais nustato kiekvieno
  gamintojo
  ankstesnių kalendorinių metų netaršių ir mažataršių
  transporto priemonių
  koeficientą, nurodytą 4 straipsnio b punkte.

2020

ir vėliau kiekvienais kalendoriniais metais Komisija tvirtina 10 straipsnio 1 dalyje nurodytus įgyvendinimo aktus, kuriais nustato kiekvieno

ankstesnių kalendorinių metų netaršių ir mažataršių

koeficientą, nurodytą 4 straipsnio b punkte.

Nuo


  2025
   m. 
  sausio 1 d.
   
  savitoji netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių dalis
  gamintojo transporto priemonių
  parke konkrečiais kalendoriniais metais nustatoma taip:

Nuo

2025

sausio 1 d.

savitoji netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių dalis

parke konkrečiais kalendoriniais metais nustatoma taip:

nuo 2025 m. – bent 5 proc.;

nuo 2025 m. – bent 5 proc.;

nuo 2030 m. – 20 proc. (vertė peržiūrima pagal 13 straipsnį).

nuo 2030 m. – 20 proc. (vertė peržiūrima pagal 13 straipsnį).

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

5 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas atspindi gamintojo parko netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių, įskaitant netaršias 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytų kategorijų transporto priemones, taip pat netaršias ir mažataršes specialiąsias transporto priemones, skaičių ir išmetamo CO2 kiekį kalendoriniais metais. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas atspindi gamintojo parko netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių, įskaitant netaršias 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytų kategorijų transporto priemones, taip pat netaršias ir mažataršes specialiąsias transporto priemones, skaičių ir išmetamo CO2 kiekį kalendoriniais metais.

Netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas atspindi gamintojo parko netaršių ir mažataršių sunkiųjų transporto priemonių, įskaitant netaršias 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytų kategorijų transporto priemones, taip pat netaršias ir mažataršes specialiąsias transporto priemones, skaičių ir išmetamo CO2

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

5 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas apskaičiuojamas pagal I priedo 2.3 punktą. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas apskaičiuojamas pagal I priedo 2.3 punktą.

Netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas apskaičiuojamas pagal I priedo 2.3 punktą.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1
  dalies tikslais netaršios
  ir
  mažataršės sunkiosios
  transporto
  priemonės skaičiuojamos taip: | Siekiant įgyvendinti
  1 
  dalyje nurodytus tikslus, Reglamentas taikomas
  ir
  N kategorijos
  transporto
  priemonėms, kurios nepatenka į Reglamento (ES) Nr. 510/2011 taikymo sritį ir neatitinka Šio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nustatytų charakteristikų. |
| a) | netarši sunkioji transporto priemonė skaičiuojama kaip 2 transporto priemonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1
  dalies tikslais netaršios
  ir
  mažataršės sunkiosios
  transporto
  priemonės skaičiuojamos taip:

dalies tikslais netaršios

mažataršės sunkiosios

priemonės skaičiuojamos taip:

Siekiant įgyvendinti
  1 
  dalyje nurodytus tikslus, Reglamentas taikomas
  ir
  N kategorijos
  transporto
  priemonėms, kurios nepatenka į Reglamento (ES) Nr. 510/2011 taikymo sritį ir neatitinka Šio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nustatytų charakteristikų.

Siekiant įgyvendinti

dalyje nurodytus tikslus, Reglamentas taikomas

N kategorijos

priemonėms, kurios nepatenka į Reglamento (ES) Nr. 510/2011 taikymo sritį ir neatitinka Šio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nustatytų charakteristikų.

a)

a)

netarši sunkioji transporto priemonė skaičiuojama kaip 2 transporto priemonės;

netarši sunkioji transporto priemonė skaičiuojama kaip 2 transporto priemonės;

| b) | mažataršė sunkioji transporto priemonė skaičiuojama taip – iki 2 transporto priemonių, kaip jos savitojo išmetamo CO2 kiekio ir 350 g CO2/km išmetamo kiekio ribos funkcija. |
| --- | --- |

b)

b)

mažataršė sunkioji transporto priemonė skaičiuojama taip – iki 2 transporto priemonių, kaip jos savitojo išmetamo CO2 kiekio ir 350 g CO2/km išmetamo kiekio ribos funkcija.

mažataršė sunkioji transporto priemonė skaičiuojama taip – iki 2 transporto priemonių, kaip jos savitojo išmetamo CO2

2

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.
     
  Gamintojo vidutinis savitasis išmetamų teršalų kiekis dėl netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficiento sumažinamas ne daugiau kaip 3 proc. Tam koeficientui pasikeitus dėl 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytų kategorijų netaršių sunkiųjų transporto priemonių, gamintojo vidutinis savitasis išmetamų teršalų kiekis sumažinamas ne daugiau kaip 1,5  proc. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.
     
  Gamintojo vidutinis savitasis išmetamų teršalų kiekis dėl netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficiento sumažinamas ne daugiau kaip 3 proc. Tam koeficientui pasikeitus dėl 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytų kategorijų netaršių sunkiųjų transporto priemonių, gamintojo vidutinis savitasis išmetamų teršalų kiekis sumažinamas ne daugiau kaip 1,5  proc.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalies a punkte nurodyta išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorija kiekvienam gamintojui nustatoma pagal I priedo 5.1 punktą, remiantis linijine trajektorija tarp 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodytų išmetamo CO2 kiekio atskaitos verčių ir to straipsnio a punkte pateiktos 2025 m. normos, taip pat tarp 2025 m. normos ir to straipsnio b punkte nurodytos 2030 m. normos. | 2.   1 dalies a punkte nurodyta išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorija kiekvienam gamintojui nustatoma pagal I priedo 5.1 punktą, remiantis linijine trajektorija tarp 1 straipsnio
  1 dalies
  antroje pastraipoje nurodytų išmetamo CO2 kiekio atskaitos verčių ir to straipsnio a punkte pateiktos 2025 m. normos, taip pat tarp 2025 m. normos ir to straipsnio b punkte nurodytos 2030 m. normos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 dalies a punkte nurodyta išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorija kiekvienam gamintojui nustatoma pagal I priedo 5.1 punktą, remiantis linijine trajektorija tarp 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodytų išmetamo CO2 kiekio atskaitos verčių ir to straipsnio a punkte pateiktos 2025 m. normos, taip pat tarp 2025 m. normos ir to straipsnio b punkte nurodytos 2030 m. normos.

2.   1 dalies a punkte nurodyta išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorija kiekvienam gamintojui nustatoma pagal I priedo 5.1 punktą, remiantis linijine trajektorija tarp 1 straipsnio
  1 dalies
  antroje pastraipoje nurodytų išmetamo CO2 kiekio atskaitos verčių ir to straipsnio a punkte pateiktos 2025 m. normos, taip pat tarp 2025 m. normos ir to straipsnio b punkte nurodytos 2030 m. normos.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a straipsnis (naujas)

7 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7 a straipsnis




  Bendro fondo sudarymas





  1.
     
  Susiję gamintojai savo prievolių pagal 5 straipsnį vykdymo tikslais gali sudaryti bendrą fondą.






  2.
     
  Komisijai pagal 15 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais siekiama papildyti šį reglamentą, kad būtų nustatytos išsamios taisyklės ir sąlygos, pagal kurias susiję gamintojai galėtų viešai, skaidriai ir nieko nediskriminuodami sudaryti bendrą fondą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7 a straipsnis

Bendro fondo sudarymas

1.
     
  Susiję gamintojai savo prievolių pagal 5 straipsnį vykdymo tikslais gali sudaryti bendrą fondą.

2.
     
  Komisijai pagal 15 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais siekiama papildyti šį reglamentą, kad būtų nustatytos išsamios taisyklės ir sąlygos, pagal kurias susiję gamintojai galėtų viešai, skaidriai ir nieko nediskriminuodami sudaryti bendrą fondą.

Pakeitimai 74 ir 75

Pakeitimai 74 ir 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nustačius gamintojo teršalų išmetimo normos perviršį konkrečiais metais
  nuo
  2025 m., Komisija skiria mokestį už teršalų išmetimo normos perviršį, apskaičiuotą pagal formulę: | 1.   Nustačius gamintojo teršalų išmetimo normos perviršį konkrečiais metais
  po
  2025 m., Komisija skiria
  atitinkamai gamintojui arba bendro fondo valdytojui
  mokestį už teršalų išmetimo normos perviršį, apskaičiuotą pagal formulę: |
| | laikotarpiu nuo 2025 iki 2029 m., |
| (mokestis už teršalų išmetimo normos perviršį) = (teršalų išmetimo normos perviršis x 
  6 800
  €/g CO2/tkm). | (mokestis už teršalų išmetimo normos perviršį) = (teršalų išmetimo normos perviršis x 
  5 000
  €/g CO2/tkm). |
| | 2030 ir vėliau – |
| | (mokestis už teršalų išmetimo normos perviršį) = (teršalų išmetimo normos perviršis x 6 800 €/g CO2/tkm). |
| | Komisija užtikrina, kad mokestis už viršytą taršos normą visada viršytų vidutines technologijų, kurių reikia norint įvykdyti normas, ribines sąnaudas, kaip nurodoma 1 straipsnio 1 dalyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Nustačius gamintojo teršalų išmetimo normos perviršį konkrečiais metais
  nuo
  2025 m., Komisija skiria mokestį už teršalų išmetimo normos perviršį, apskaičiuotą pagal formulę:

1.   Nustačius gamintojo teršalų išmetimo normos perviršį konkrečiais metais
  po
  2025 m., Komisija skiria
  atitinkamai gamintojui arba bendro fondo valdytojui
  mokestį už teršalų išmetimo normos perviršį, apskaičiuotą pagal formulę:

laikotarpiu nuo 2025 iki 2029 m.,

laikotarpiu nuo 2025 iki 2029 m.,

(mokestis už teršalų išmetimo normos perviršį) = (teršalų išmetimo normos perviršis x 
  6 800
  €/g CO2/tkm).

6 800

2

(mokestis už teršalų išmetimo normos perviršį) = (teršalų išmetimo normos perviršis x 
  5 000
  €/g CO2/tkm).

5 000

2030 ir vėliau –

2030 ir vėliau –

(mokestis už teršalų išmetimo normos perviršį) = (teršalų išmetimo normos perviršis x 6 800 €/g CO2/tkm).

(mokestis už teršalų išmetimo normos perviršį) = (teršalų išmetimo normos perviršis x 6 800 €/g CO2

Komisija užtikrina, kad mokestis už viršytą taršos normą visada viršytų vidutines technologijų, kurių reikia norint įvykdyti normas, ribines sąnaudas, kaip nurodoma 1 straipsnio 1 dalyje.

Komisija užtikrina, kad mokestis už viršytą taršos normą visada viršytų vidutines technologijų, kurių reikia norint įvykdyti normas, ribines sąnaudas, kaip nurodoma 1 straipsnio 1 dalyje.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 4 dalis

8 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Mokesčio už teršalų išmetimo normos perviršį sumos laikomos Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukomis. | 4.   Mokesčio už teršalų išmetimo normos perviršį sumos laikomos Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukomis.
  Tos sumos naudojamos siekiant papildyti Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir kompetentingomis valdžios institucijomis vykdomas priemones, kuriomis skatinamas darbuotojų gebėjimų ugdymas arba darbuotojų perkėlimas, visų pirma didžiausią tokio perėjimo automobilių pramonės sektoriuje poveikį patyrusiuose regionuose ir bendruomenėse, siekiant prisidėti prie teisingo perėjimo prie netaršaus ir mažataršio judumo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Mokesčio už teršalų išmetimo normos perviršį sumos laikomos Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukomis.

4.   Mokesčio už teršalų išmetimo normos perviršį sumos laikomos Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukomis.
  Tos sumos naudojamos siekiant papildyti Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir kompetentingomis valdžios institucijomis vykdomas priemones, kuriomis skatinamas darbuotojų gebėjimų ugdymas arba darbuotojų perkėlimas, visų pirma didžiausią tokio perėjimo automobilių pramonės sektoriuje poveikį patyrusiuose regionuose ir bendruomenėse, siekiant prisidėti prie teisingo perėjimo prie netaršaus ir mažataršio judumo.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Į tokius nuokrypius Komisija atsižvelgia apskaičiuodama gamintojo vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį. | 2.   Į tokius nuokrypius Komisija atsižvelgia apskaičiuodama gamintojo vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį
  ir, kai reikia, pritaikydama 2019 m. išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertę, apskaičiuotą pagal I priedo 3 punktą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Į tokius nuokrypius Komisija atsižvelgia apskaičiuodama gamintojo vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį.

2.   Į tokius nuokrypius Komisija atsižvelgia apskaičiuodama gamintojo vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį
  ir, kai reikia, pritaikydama 2019 m. išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertę, apskaičiuotą pagal I priedo 3 punktą
  .

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 a dalis (nauja)

9 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Siekiant užtikrinti gamintojų pagal Reglamentą (ES) 2018/956 ir Reglamentą (ES) 2017/2400 pranešamų duomenų tikslumą, Komisijai pagal 15 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais siekiama papildyti šį reglamentą, kad nuo 2019 m. būtų nustatyta transporto priemonių, patenkančių į šio reglamento taikymo sritį, sudedamųjų dalių, atskirų techninių mazgų ir sistemų, nurodytų Reglamento (ES) 2017/2400 12 straipsnio 1 dalyje, reprezentatyviosios imties iš kiekvieno gamintojo metinės patikros sistema. Tų patikrų rezultatai bus lyginami su gamintojų pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 nurodytais duomenimis ir, jeigu bus rasta sistemingų neatitikimų, bus pakoreguotas jų vidutinis savitasis išmetamų teršalų kiekis, apskaičiuojamas pagal I priedo 2.7 punktą, ir, kai tinkama, 2019 m. išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertė, apskaičiuota pagal I priedo 3 punktą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Siekiant užtikrinti gamintojų pagal Reglamentą (ES) 2018/956 ir Reglamentą (ES) 2017/2400 pranešamų duomenų tikslumą, Komisijai pagal 15 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais siekiama papildyti šį reglamentą, kad nuo 2019 m. būtų nustatyta transporto priemonių, patenkančių į šio reglamento taikymo sritį, sudedamųjų dalių, atskirų techninių mazgų ir sistemų, nurodytų Reglamento (ES) 2017/2400 12 straipsnio 1 dalyje, reprezentatyviosios imties iš kiekvieno gamintojo metinės patikros sistema. Tų patikrų rezultatai bus lyginami su gamintojų pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 nurodytais duomenimis ir, jeigu bus rasta sistemingų neatitikimų, bus pakoreguotas jų vidutinis savitasis išmetamų teršalų kiekis, apskaičiuojamas pagal I priedo 2.7 punktą, ir, kai tinkama, 2019 m. išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertė, apskaičiuota pagal I priedo 3 punktą.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punktas

10 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | nuo 2020 m. – 5
  straipsnyje nurodytas
  netaršių ir mažataršių transporto priemonių
  koeficientas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

nuo 2020 m. – 5
  straipsnyje nurodytas
  netaršių ir mažataršių transporto priemonių
  koeficientas
  ;

straipsnyje nurodytas

koeficientas

| b) | nuo 2020 m. – 5
  straipsnio 1 dalyje nurodyta kiekvieno gamintojo savitoji
  netaršių ir mažataršių
  sunkiųjų
  transporto priemonių
  dalis praėjusiais kalendoriniais metais
  ; |
| --- | --- |

b)

nuo 2020 m. – 5
  straipsnio 1 dalyje nurodyta kiekvieno gamintojo savitoji
  netaršių ir mažataršių
  sunkiųjų
  transporto priemonių
  dalis praėjusiais kalendoriniais metais
  ;

straipsnio 1 dalyje nurodyta kiekvieno gamintojo savitoji

sunkiųjų

dalis praėjusiais kalendoriniais metais

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnis

11 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 11 straipsnis | 11 straipsnis |
| Tikrasis išmetamo CO2 kiekis ir suvartojamos energijos kiekis | Tikrasis išmetamo CO2 kiekis ir suvartojamos energijos kiekis |
| 1.   Komisija stebi ir vertina, kaip pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 apskaičiuotos išmetamo CO2 kiekio ir suvartojamų degalų kiekio vertės atitinka tikrąsias vertes.
  Ji užtikrina, kad visuomenė būtų informuojama, kaip ilgainiui keičiasi tų verčių atitikimas. | 1.   Komisija stebi ir vertina, kaip pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 apskaičiuotos išmetamo CO2 kiekio ir suvartojamų degalų kiekio vertės atitinka tikrąsias vertes. |
| 2.   Todėl Komisija užtikrina, kad, priklausomai nuo aplinkybių, gamintojai arba nacionalinės institucijos turėtų patikimus
  neasmeninius
  duomenis apie tikrąjį sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį ir suvartojamos energijos kiekį. | 2.   Todėl Komisija užtikrina, kad, priklausomai nuo aplinkybių, gamintojai arba nacionalinės institucijos
  , įskaitant trečiąsias šalis, kurioms tai reikalinga nepriklausomoms patikroms vykdyti,
  turėtų patikimus duomenis apie tikrąjį sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį ir suvartojamos energijos kiekį
  , paremtus standartizuotų degalų sąnaudų matavimo prietaisų duomenimis
  . |
| | 2a.
     
  Komisija ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. pagal 15 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kad papildytų šį reglamentą, nustatant keliuose eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikrą, kuria užtikrinama, kad sunkiųjų transporto priemonių keliuose išmetamo CO2 kiekis ir suvartojamų degalų kiekis neviršytų stebėsenos duomenų, teikiamų pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 ir Reglamentą (ES) 2018/956, daugiau nei 10 proc. Komisija, apskaičiuodama gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, atsižvelgia į šią ribinę vertę viršijančius nuokrypius ir, kai tinkama, pakoreguoja 2019 m. išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertę. |
| | 2b.
     
  Komisija užtikrina, kad visuomenė būtų informuojama, kaip ilgainiui keičiasi 1 pastraipoje nurodyta verčių atitiktis tikrosioms vertėms. |
| 3.   Komisija
  gali priimti
  įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos šio straipsnio 1 ir 2 dalyje
  nurodytos priemonės
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. | 3.   Komisija
  priima
  įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos
  išsamios degalų sąnaudų skaitiklių duomenų, nurodytų
  šio straipsnio 1 ir 2 dalyje
  , teikimo tvarkos taisyklės
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11 straipsnis

11 straipsnis

Tikrasis išmetamo CO2 kiekis ir suvartojamos energijos kiekis

2

Tikrasis išmetamo CO2 kiekis ir suvartojamos energijos kiekis

2

1.   Komisija stebi ir vertina, kaip pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 apskaičiuotos išmetamo CO2 kiekio ir suvartojamų degalų kiekio vertės atitinka tikrąsias vertes.
  Ji užtikrina, kad visuomenė būtų informuojama, kaip ilgainiui keičiasi tų verčių atitikimas.

1.   Komisija stebi ir vertina, kaip pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 apskaičiuotos išmetamo CO2 kiekio ir suvartojamų degalų kiekio vertės atitinka tikrąsias vertes.

2.   Todėl Komisija užtikrina, kad, priklausomai nuo aplinkybių, gamintojai arba nacionalinės institucijos turėtų patikimus
  neasmeninius
  duomenis apie tikrąjį sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį ir suvartojamos energijos kiekį.

2.   Todėl Komisija užtikrina, kad, priklausomai nuo aplinkybių, gamintojai arba nacionalinės institucijos
  , įskaitant trečiąsias šalis, kurioms tai reikalinga nepriklausomoms patikroms vykdyti,
  turėtų patikimus duomenis apie tikrąjį sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį ir suvartojamos energijos kiekį
  , paremtus standartizuotų degalų sąnaudų matavimo prietaisų duomenimis
  .

2a.
     
  Komisija ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. pagal 15 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kad papildytų šį reglamentą, nustatant keliuose eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikrą, kuria užtikrinama, kad sunkiųjų transporto priemonių keliuose išmetamo CO2 kiekis ir suvartojamų degalų kiekis neviršytų stebėsenos duomenų, teikiamų pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 ir Reglamentą (ES) 2018/956, daugiau nei 10 proc. Komisija, apskaičiuodama gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį, atsižvelgia į šią ribinę vertę viršijančius nuokrypius ir, kai tinkama, pakoreguoja 2019 m. išmetamo CO2 kiekio atskaitos vertę.

2b.
     
  Komisija užtikrina, kad visuomenė būtų informuojama, kaip ilgainiui keičiasi 1 pastraipoje nurodyta verčių atitiktis tikrosioms vertėms.

3.   Komisija
  gali priimti
  įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos šio straipsnio 1 ir 2 dalyje
  nurodytos priemonės
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

3.   Komisija
  priima
  įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos
  išsamios degalų sąnaudų skaitiklių duomenų, nurodytų
  šio straipsnio 1 ir 2 dalyje
  , teikimo tvarkos taisyklės
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalis

12 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Siekiant užtikrinti, kad pagal 4 straipsnį skaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį ir pagal 6 straipsnį skaičiuojant savitąsias teršalų išmetimo normas naudojami techniniai parametrai atspindėtų technikos pažangą ir krovininio transporto logistikos raidą,
  Komisijai
  pagal 15 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos šios I ir II priedų nuostatos: | 1.   Siekiant užtikrinti, kad pagal 4 straipsnį skaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį ir pagal 6 straipsnį skaičiuojant savitąsias teršalų išmetimo normas naudojami techniniai parametrai atspindėtų technikos pažangą ir krovininio transporto logistikos raidą,
  Komisija nuolat ir laiku atnaujina modeliavimo priemonę VECTO ir
  pagal 15 straipsnį
  jai
  suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos šios I ir II priedų nuostatos: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Siekiant užtikrinti, kad pagal 4 straipsnį skaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį ir pagal 6 straipsnį skaičiuojant savitąsias teršalų išmetimo normas naudojami techniniai parametrai atspindėtų technikos pažangą ir krovininio transporto logistikos raidą,
  Komisijai
  pagal 15 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos šios I ir II priedų nuostatos:

1.   Siekiant užtikrinti, kad pagal 4 straipsnį skaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį ir pagal 6 straipsnį skaičiuojant savitąsias teršalų išmetimo normas naudojami techniniai parametrai atspindėtų technikos pažangą ir krovininio transporto logistikos raidą,
  Komisija nuolat ir laiku atnaujina modeliavimo priemonę VECTO ir
  pagal 15 straipsnį
  jai
  suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos šios I ir II priedų nuostatos:

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio pirma pastraipa

13 straipsnio pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija iki 2022 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą dėl šio reglamento veiksmingumo, dėl
  nustatytinos
  2030 m. išmetamo CO2 kiekio mažinimo pagal 1 straipsnį normos ir dėl kitų tipų sunkiųjų transporto priemonių, įskaitant priekabas, išmetamo CO2 kiekio mažinimo normų. Toje ataskaitoje taip pat įvertinama, ar veiksmingos priemonės, visų pirma
  taikomos netaršioms
  ir
  mažataršėms
  transporto
  priemonėms
  , ypač miesto
  autobusams
  , atsižvelgiant į Direktyvoje 2009/33/EB (30) nustatytas normas, ir CO2 kreditų
  sistema
  ir ar tikslinga
  šias priemones taikyti
  2030 m. ir vėliau,
  o jei tinka –
  kartu pateikiamas pasiūlymas iš dalies pakeisti šį reglamentą. | Komisija iki 2022 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą dėl šio reglamento veiksmingumo, dėl
  , jei reikia, koreguotinos
  2030 m. išmetamo CO2 kiekio mažinimo pagal 1 straipsnį normos
  , dėl, jei reikia, koreguotino 2030 m. mažataršių ir netaršių transporto priemonių dalies pagal 5 straipsnį lyginamojo rodiklio
  ir dėl kitų tipų sunkiųjų transporto priemonių, įskaitant priekabas
  ir specialiąsias transporto priemones, pvz., šiukšliavežius
  , išmetamo CO2 kiekio mažinimo normų. Toje ataskaitoje taip pat įvertinama, ar veiksmingos priemonės, visų pirma
  dėl netaršių
  ir
  mažataršių
  transporto
  priemonių
  , ypač miesto
  autobusų, diegimo
  , atsižvelgiant į Direktyvoje 2009/33/EB (30) nustatytas normas, ir CO2 kreditų
  sistemą
  ir
  į tai,
  ar tikslinga
  šių priemonių taikymą pratęsti
  2030 m. ir vėliau,
  baterijų įkrovimo punktų ir degalinių infrastruktūros plėtojimas, galimybė nustatyti variklio CO2 standartus, visų pirma specialiųjų transporto priemonių, įvairūs transporto priemonių junginiai, viršijantys nestandartinius matmenis, taikytinus nacionaliniam transportui, pavyzdžiui, pvz., modulinės koncepcijos, ar pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 nustatytos išmetamo CO2 kiekio ir suvartojamų degalų kiekio vertės atitinka tikrovę ir ar reikėtų atnaujinti modeliavimo priemonę VECTO. Kai tinkama,
  kartu
  su ataskaita
  pateikiamas pasiūlymas iš dalies pakeisti šį reglamentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija iki 2022 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą dėl šio reglamento veiksmingumo, dėl
  nustatytinos
  2030 m. išmetamo CO2 kiekio mažinimo pagal 1 straipsnį normos ir dėl kitų tipų sunkiųjų transporto priemonių, įskaitant priekabas, išmetamo CO2 kiekio mažinimo normų. Toje ataskaitoje taip pat įvertinama, ar veiksmingos priemonės, visų pirma
  taikomos netaršioms
  ir
  mažataršėms
  transporto
  priemonėms
  , ypač miesto
  autobusams
  , atsižvelgiant į Direktyvoje 2009/33/EB (30) nustatytas normas, ir CO2 kreditų
  sistema
  ir ar tikslinga
  šias priemones taikyti
  2030 m. ir vėliau,
  o jei tinka –
  kartu pateikiamas pasiūlymas iš dalies pakeisti šį reglamentą.

nustatytinos

2

2

taikomos netaršioms

mažataršėms

priemonėms

autobusams

30

2

sistema

šias priemones taikyti

o jei tinka –

Komisija iki 2022 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą dėl šio reglamento veiksmingumo, dėl
  , jei reikia, koreguotinos
  2030 m. išmetamo CO2 kiekio mažinimo pagal 1 straipsnį normos
  , dėl, jei reikia, koreguotino 2030 m. mažataršių ir netaršių transporto priemonių dalies pagal 5 straipsnį lyginamojo rodiklio
  ir dėl kitų tipų sunkiųjų transporto priemonių, įskaitant priekabas
  ir specialiąsias transporto priemones, pvz., šiukšliavežius
  , išmetamo CO2 kiekio mažinimo normų. Toje ataskaitoje taip pat įvertinama, ar veiksmingos priemonės, visų pirma
  dėl netaršių
  ir
  mažataršių
  transporto
  priemonių
  , ypač miesto
  autobusų, diegimo
  , atsižvelgiant į Direktyvoje 2009/33/EB (30) nustatytas normas, ir CO2 kreditų
  sistemą
  ir
  į tai,
  ar tikslinga
  šių priemonių taikymą pratęsti
  2030 m. ir vėliau,
  baterijų įkrovimo punktų ir degalinių infrastruktūros plėtojimas, galimybė nustatyti variklio CO2 standartus, visų pirma specialiųjų transporto priemonių, įvairūs transporto priemonių junginiai, viršijantys nestandartinius matmenis, taikytinus nacionaliniam transportui, pavyzdžiui, pvz., modulinės koncepcijos, ar pagal Reglamentą (ES) 2017/2400 nustatytos išmetamo CO2 kiekio ir suvartojamų degalų kiekio vertės atitinka tikrovę ir ar reikėtų atnaujinti modeliavimo priemonę VECTO. Kai tinkama,
  kartu
  su ataskaita
  pateikiamas pasiūlymas iš dalies pakeisti šį reglamentą.

, jei reikia, koreguotinos

2

, dėl, jei reikia, koreguotino 2030 m. mažataršių ir netaršių transporto priemonių dalies pagal 5 straipsnį lyginamojo rodiklio

ir specialiąsias transporto priemones, pvz., šiukšliavežius

2

dėl netaršių

mažataršių

priemonių

autobusų, diegimo

30

2

sistemą

į tai,

šių priemonių taikymą pratęsti

baterijų įkrovimo punktų ir degalinių infrastruktūros plėtojimas, galimybė nustatyti variklio CO2

2

su ataskaita

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

13 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. Komisija parengia specialią metodiką, kad į SGD ir SkGD paraiškas būtų įtrauktas pažangiojo ir iš atsinaujinančių išteklių pagaminto dujinio transporto kuro naudojimo poveikis skaičiuojant vidutinį transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį, kaip numatyta Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos nuostatose. Kai tinkama, kartu su metodika pateikiamas pasiūlymas iš dalies pakeisti šį reglamentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. Komisija parengia specialią metodiką, kad į SGD ir SkGD paraiškas būtų įtrauktas pažangiojo ir iš atsinaujinančių išteklių pagaminto dujinio transporto kuro naudojimo poveikis skaičiuojant vidutinį transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį, kaip numatyta Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos nuostatose. Kai tinkama, kartu su metodika pateikiamas pasiūlymas iš dalies pakeisti šį reglamentą.

Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. Komisija parengia specialią metodiką, kad į SGD ir SkGD paraiškas būtų įtrauktas pažangiojo ir iš atsinaujinančių išteklių pagaminto dujinio transporto kuro naudojimo poveikis skaičiuojant vidutinį transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį, kaip numatyta Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos nuostatose. Kai tinkama, kartu su metodika pateikiamas pasiūlymas iš dalies pakeisti šį reglamentą.

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 b pastraipa (nauja)

13 straipsnio 1 b pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisija taip pat įvertina galimybę parengti visų Sąjungos rinkai pateiktų sunkiųjų transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo metodiką. Remdamasi tuo vertinimu, Komisija, jei tinkama, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kad nustatytų gamintojams tenkančias prievoles dėl per visą gyvavimo ciklą išmetamų teršalų kiekio ataskaitų teikimo ir nustatytų reikiamas tų ataskaitų teikimo taisykles ir procedūras. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija taip pat įvertina galimybę parengti visų Sąjungos rinkai pateiktų sunkiųjų transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo metodiką. Remdamasi tuo vertinimu, Komisija, jei tinkama, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kad nustatytų gamintojams tenkančias prievoles dėl per visą gyvavimo ciklą išmetamų teršalų kiekio ataskaitų teikimo ir nustatytų reikiamas tų ataskaitų teikimo taisykles ir procedūras.

Komisija taip pat įvertina galimybę parengti visų Sąjungos rinkai pateiktų sunkiųjų transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamo CO2

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalis

14 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai padeda
  ... [komiteto pavadinimas]
  , įsteigtas pagal
  Reglamentą
  (ES) .../
  2018 [valdymas]
  . Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. | 1.   Komisijai padeda
  Klimato kaitos komitetas
  , įsteigtas pagal
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamento
  (ES)
  Nr. 525
  /
  2013 26 straipsnį

   (1a). Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisijai padeda
  ... [komiteto pavadinimas]
  , įsteigtas pagal
  Reglamentą
  (ES) .../
  2018 [valdymas]
  . Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

1.   Komisijai padeda
  Klimato kaitos komitetas
  , įsteigtas pagal
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamento
  (ES)
  Nr. 525
  /
  2013 26 straipsnį

   (1a). Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 dalis

15 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   10 straipsnio 2 dalyje ir 12 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo datos]. | 2.   
  2 straipsnio 2a dalyje, 7a straipsnyje, 9 straipsnio 3a dalyje,
  10 straipsnio 2
  dalyje, 11 straipsnio 2a
   dalyje ir 12 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo datos]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   10 straipsnio 2 dalyje ir 12 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo datos].

2.   
  2 straipsnio 2a dalyje, 7a straipsnyje, 9 straipsnio 3a dalyje,
  10 straipsnio 2
  dalyje, 11 straipsnio 2a
   dalyje ir 12 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo datos].

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 3 dalis

15 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnio 2 dalyje ir 12 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. | 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  2 straipsnio 2a dalyje, 7a straipsnyje, 9 straipsnio 3a dalyje,
  10 straipsnio 2
  dalyje, 11 straipsnio 2a
   dalyje ir 12 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnio 2 dalyje ir 12 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  2 straipsnio 2a dalyje, 7a straipsnyje, 9 straipsnio 3a dalyje,
  10 straipsnio 2
  dalyje, 11 straipsnio 2a
   dalyje ir 12 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 6 dalis

15 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Pagal 10 straipsnio 2 dalį ir 12 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. | 6.   Pagal
  2 straipsnio 2a dalį, 7a straipsnį, 9 straipsnio 3a dalį,
  10 straipsnio 2
  dalį, 11 straipsnio 2a
   dalį ir 12 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Pagal 10 straipsnio 2 dalį ir 12 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

6.   Pagal
  2 straipsnio 2a dalį, 7a straipsnį, 9 straipsnio 3a dalį,
  10 straipsnio 2
  dalį, 11 straipsnio 2a
   dalį ir 12 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 dalis

16 straipsnio 1 dalis

Reglamentas (EB) Nr. 595/2009

5 straipsnio 4 dalies l punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „1) | pagal tinkamas ir reprezentatyviąsias imtis vykdomos patikros, ar registruotos ir pradėtos naudoti transporto priemonės atitinka pagal šį reglamentą ir jo įgyvendinimo priemones nustatytas išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertes, procedūra.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„1)

pagal tinkamas ir reprezentatyviąsias imtis vykdomos patikros, ar registruotos ir pradėtos naudoti transporto priemonės atitinka pagal šį reglamentą ir jo įgyvendinimo priemones nustatytas išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertes, procedūra.“

| „1) | pagal tinkamas ir reprezentatyviąsias imtis vykdomos patikros, ar registruotos ir pradėtos naudoti transporto priemonės atitinka pagal šį reglamentą ir jo įgyvendinimo priemones nustatytas išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertes, procedūra
  ; pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/858

   (1a)

  13 straipsnio 10 dalį tą procedūrą atlieka ir akredituotos bei nepriklausomos trečiosios šalys.“ |
| --- | --- |

„1)

pagal tinkamas ir reprezentatyviąsias imtis vykdomos patikros, ar registruotos ir pradėtos naudoti transporto priemonės atitinka pagal šį reglamentą ir jo įgyvendinimo priemones nustatytas išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų vertes, procedūra
  ; pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/858

   (1a)

  13 straipsnio 10 dalį tą procedūrą atlieka ir akredituotos bei nepriklausomos trečiosios šalys.“

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 a straipsnis (naujas)

16 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 16a straipsnis




  Tarybos direktyvos 96/53/EB dalinis pakeitimas




  Direktyvos 96/53/EB

   (1a)

  I priede po 2.2.4.2 punkto įterpiamas šis punktas:










  „2.2.5 | Didžiausias leidžiamasis alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių junginių, kaip apibrėžta Reglamento (ES) .../... 5 straipsnio 2 dalies b punkte [pasiūlymas dėl reglamento COM(2018)0284], svoris didinamas ne daugiau kaip 1 tona, jei to reikia dėl alternatyviųjų degalų technologijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

16a straipsnis

Tarybos direktyvos 96/53/EB dalinis pakeitimas

Direktyvos 96/53/EB

   (1a)

  I priede po 2.2.4.2 punkto įterpiamas šis punktas:

„2.2.5

Didžiausias leidžiamasis alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių junginių, kaip apibrėžta Reglamento (ES) .../... 5 straipsnio 2 dalies b punkte [pasiūlymas dėl reglamento COM(2018)0284], svoris didinamas ne daugiau kaip 1 tona, jei to reikia dėl alternatyviųjų degalų technologijos.

| 2.2.6 | Didžiausias leidžiamasis netaršių transporto priemonių junginių svoris didinamas ne daugiau kaip 2 tonomis, jei to reikia dėl netaršios technologijos, nuo kurios priklauso transporto priemonės elektrinė rida. Komisija ne vėliau kaip 2019 m. liepos 1 d. patvirtina reikiamo svorio apskaičiavimo formulę.“ |
| --- | --- |

2.2.6

Didžiausias leidžiamasis netaršių transporto priemonių junginių svoris didinamas ne daugiau kaip 2 tonomis, jei to reikia dėl netaršios technologijos, nuo kurios priklauso transporto priemonės elektrinė rida. Komisija ne vėliau kaip 2019 m. liepos 1 d. patvirtina reikiamo svorio apskaičiavimo formulę.“

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 punkto 2.3 papunktis

I priedo 2 punkto 2.3 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.3. | nuo 2020 m. – 5 straipsnyje nurodytas netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.3.

2.3.

nuo 2020 m. – 5 straipsnyje nurodytas netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas;

Išbraukta.

Išbraukta.

Kiekvieno gamintojo 5 straipsnyje nurodytas netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas (NMTP, angl. ZLEV) kiekvienais kalendoriniais metais apskaičiuojamas taip:

Kiekvieno gamintojo 5 straipsnyje nurodytas netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas (NMTP, angl. ZLEV) kiekvienais kalendoriniais metais apskaičiuojamas taip:

ZLEV = V / (Vconv + Vzlev) ne mažiau kaip 0,97

ZLEV = V / (Vconv + Vzlev) ne mažiau kaip 0,97

Čia

Čia

V– gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, išskyrus visas 4 straipsnio a punkte nurodytas specialiąsias transporto priemones, skaičius;

V– gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, išskyrus visas 4 straipsnio a punkte nurodytas specialiąsias transporto priemones, skaičius;

Vconv– gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, išskyrus visas 4 straipsnio a punkte nurodytas specialiąsias transporto priemones, taip pat netaršias ir mažataršes transporto priemones, skaičius;

Vconv– gamintojo naujų sunkiųjų transporto priemonių, išskyrus visas 4 straipsnio a punkte nurodytas specialiąsias transporto priemones, taip pat netaršias ir mažataršes transporto priemones, skaičius;

Vzlev Vin ir Vout suma;

Vzlev Vin ir Vout suma;

Čia

Čia

Išbraukta.

Išbraukta.

visų naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių, kurioms būdingos 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nurodytos savybės, verčių suma;

visų naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių, kurioms būdingos 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nurodytos savybės, verčių suma;

Išbraukta.

Išbraukta.

CO2v– netaršios arba mažataršės sunkiosios transporto priemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagal 2.1 punktą;

CO2v

2

Vout – bendras 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytų kategorijų netaršių sunkiųjų transporto priemonių skaičius, padaugintas iš 2, esant ne daugiau kaip 1,5 proc. Vconv.

Vout – bendras 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytų kategorijų netaršių sunkiųjų transporto priemonių skaičius, padaugintas iš 2, esant ne daugiau kaip 1,5 proc. Vconv.

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 punkto 2.7 papunkčio formulė

I priedo 2 punkto 2.7 papunkčio formulė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| CO2 = ZLEV × Σ sg share, sg × MPWsg × avgCO2sg | CO2 = Σ sg share,sg × MPWsg × avgCO2sg |
| Čia | Čia |
| Σ sg – visų pogrupių verčių suma; | Σ sg – visų pogrupių verčių suma; |
| ZLEV – nustatoma pagal 2.3 punktą; | |
| share,sg – nustatoma pagal 2.4 punktą; | share,sg – nustatoma pagal 2.4 punktą; |
| MPWsg – nustatoma pagal 2.6 punktą; | MPWsg – nustatoma pagal 2.6 punktą; |
| avgCO2sg – nustatoma pagal 2.2 punktą; | avgCO2sg – nustatoma pagal 2.2 punktą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

CO2 = ZLEV × Σ sg share, sg × MPWsg × avgCO2sg

2

2

CO2 = Σ sg share,sg × MPWsg × avgCO2sg

2

sg

,sg

sg

2sg

Čia

Čia

Σ sg – visų pogrupių verčių suma;

sg

Σ sg – visų pogrupių verčių suma;

sg

ZLEV – nustatoma pagal 2.3 punktą;

ZLEV – nustatoma pagal 2.3 punktą;

share,sg – nustatoma pagal 2.4 punktą;

sg

share,sg – nustatoma pagal 2.4 punktą;

sg

MPWsg – nustatoma pagal 2.6 punktą;

sg

MPWsg – nustatoma pagal 2.6 punktą;

sg

avgCO2sg – nustatoma pagal 2.2 punktą;

2sg

avgCO2sg – nustatoma pagal 2.2 punktą;

2sg

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 4 punkto 1 pastraipos formulės 1 eilutė

I priedo 4 punkto 1 pastraipos formulės 1 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| T = Σ sg sharesg × MPWsg × (1 – rf) × rCO2sg | T =
  ZLEV_benchmark_factor *
  Σ sg sharesg × MPWsg × (1 – rf) × rCO2sg |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

T = Σ sg sharesg × MPWsg × (1 – rf) × rCO2sg

2

T =
  ZLEV_benchmark_factor *
  Σ sg sharesg × MPWsg × (1 – rf) × rCO2sg

ZLEV_benchmark_factor *

sg

sg

sg

2sg

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 4 punkto 1 pastraipos formulės 4 eilutė

I priedo 4 punkto 1 pastraipos formulės 4 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| rf – 1 straipsnio a ir b punktuose nustatyta CO2 išmetimo mažinimo norma (proc.) konkrečiais kalendoriniais metais; | rf – 1 straipsnio
  pirmos pastraipos
  a ir b punktuose nustatyta CO2 išmetimo mažinimo norma (proc.) konkrečiais kalendoriniais metais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

rf – 1 straipsnio a ir b punktuose nustatyta CO2 išmetimo mažinimo norma (proc.) konkrečiais kalendoriniais metais;

2

rf – 1 straipsnio
  pirmos pastraipos
  a ir b punktuose nustatyta CO2 išmetimo mažinimo norma (proc.) konkrečiais kalendoriniais metais;

pirmos pastraipos

2

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 4 punkto 1 a pastraipa (nauja)

I priedo 4 punkto 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2025–2029 m. laikotarpiu ZLEV lyginamasis koeficientas (angl. ZLEV_benchmark_factor) yra (1+y–x), išskyrus atvejus, kai šį suma yra didesnė nei 1,03 arba mažesnė nei 0,97 , – tokiu atveju ZLEV_benchmark_factor atitinkamai yra 1,03 arba 0,97 ; |
| | Čia |
| | x = 5 proc.; |
| | y – transporto priemonių dalis, kurią sudaro mažataršės ir netaršios transporto priemonės, gamintojo užregistruotų naujų sunkiųjų transporto priemonių parke, apskaičiuojama kaip bendro netaršių N kategorijos transporto priemonių, kurioms netaikomas Reglamentas (ES) Nr. 510/2011 ir kurios neatitinka 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nustatytų charakteristikų, skaičiaus ir bendro mažataršių ir netaršių transporto priemonių, kurios atitinka 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nustatytas charakteristikas, skaičiaus suma, kai kiekvienas iš šių skaičių skaičiuojamas kaip „ZLEV_specific“ dydis pagal toliau pateiktą formulę, padalinta iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų transporto priemonių skaičiaus; |
| | ZLEV_specific = 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), čia: |
| | CO2v – netaršios arba mažataršės sunkiosios transporto priemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagal 2.1 punktą; |
| | rCO2sg – nustatoma pagal 3 skirsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2025–2029 m. laikotarpiu ZLEV lyginamasis koeficientas (angl. ZLEV_benchmark_factor) yra (1+y–x), išskyrus atvejus, kai šį suma yra didesnė nei 1,03 arba mažesnė nei 0,97 , – tokiu atveju ZLEV_benchmark_factor atitinkamai yra 1,03 arba 0,97 ;

2025–2029 m. laikotarpiu ZLEV lyginamasis koeficientas (angl. ZLEV_benchmark_factor) yra (1+y–x), išskyrus atvejus, kai šį suma yra didesnė nei 1,03 arba mažesnė nei 0,97 , – tokiu atveju ZLEV_benchmark_factor atitinkamai yra 1,03 arba 0,97 ;

Čia

Čia

x = 5 proc.;

x = 5 proc.;

y – transporto priemonių dalis, kurią sudaro mažataršės ir netaršios transporto priemonės, gamintojo užregistruotų naujų sunkiųjų transporto priemonių parke, apskaičiuojama kaip bendro netaršių N kategorijos transporto priemonių, kurioms netaikomas Reglamentas (ES) Nr. 510/2011 ir kurios neatitinka 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nustatytų charakteristikų, skaičiaus ir bendro mažataršių ir netaršių transporto priemonių, kurios atitinka 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nustatytas charakteristikas, skaičiaus suma, kai kiekvienas iš šių skaičių skaičiuojamas kaip „ZLEV_specific“ dydis pagal toliau pateiktą formulę, padalinta iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų transporto priemonių skaičiaus;

y – transporto priemonių dalis, kurią sudaro mažataršės ir netaršios transporto priemonės, gamintojo užregistruotų naujų sunkiųjų transporto priemonių parke, apskaičiuojama kaip bendro netaršių N kategorijos transporto priemonių, kurioms netaikomas Reglamentas (ES) Nr. 510/2011 ir kurios neatitinka 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nustatytų charakteristikų, skaičiaus ir bendro mažataršių ir netaršių transporto priemonių, kurios atitinka 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nustatytas charakteristikas, skaičiaus suma, kai kiekvienas iš šių skaičių skaičiuojamas kaip „ZLEV_specific“ dydis pagal toliau pateiktą formulę, padalinta iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų transporto priemonių skaičiaus;

ZLEV_specific = 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), čia:

ZLEV_specific = 1- (CO2v

sg

CO2v – netaršios arba mažataršės sunkiosios transporto priemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagal 2.1 punktą;

CO2v

2

rCO2sg – nustatoma pagal 3 skirsnį;

rCO2sg

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 4 punkto 1 b pastraipa (nauja)

I priedo 4 punkto 1 b pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2030 m. ZLEV lyginamasis koeficientas (angl. ZLEV_benchmark_factor) yra (1 + y – x), nebent ši suma būtų didesnė už 1,05  – tuomet ZLEV_benchmark_factor yra 1,05 . |
| | jeigu ši suma yra 1,0 –0,98 , ZLEV_benchmark_factor yra 1,0 ; |
| | jeigu ši suma yra mažesnė nei 0,95 , ZLEV_benchmark_factor yra 0,95 . |
| | Čia |
| | x = 20 proc. (vertė peržiūrima pagal 13 straipsnį); |
| | y – transporto priemonių dalis, kurią sudaro mažataršės ir netaršios transporto priemonės, gamintojo užregistruotų naujų sunkiųjų transporto priemonių parke, apskaičiuojama kaip bendro netaršių N kategorijos transporto priemonių, kurioms netaikomas Reglamentas (ES) Nr. 510/2011 ir kurios neatitinka 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nustatytų charakteristikų, skaičiaus ir bendro mažataršių ir netaršių transporto priemonių, kurios atitinka 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nustatytas charakteristikas, skaičiaus suma, kai kiekvienas iš šių skaičių skaičiuojamas kaip „ZLEV_specific“ dydis pagal toliau pateiktą formulę, padalinta iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų transporto priemonių skaičiaus; |
| | ZLEV_specific = 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), čia: |
| | CO2v – netaršios arba mažataršės sunkiosios transporto priemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagal 2.1 punktą; |
| | rCO2sg – nustatoma pagal 3 skirsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2030 m. ZLEV lyginamasis koeficientas (angl. ZLEV_benchmark_factor) yra (1 + y – x), nebent ši suma būtų didesnė už 1,05  – tuomet ZLEV_benchmark_factor yra 1,05 .

2030 m. ZLEV lyginamasis koeficientas (angl. ZLEV_benchmark_factor) yra (1 + y – x), nebent ši suma būtų didesnė už 1,05  – tuomet ZLEV_benchmark_factor yra 1,05 .

jeigu ši suma yra 1,0 –0,98 , ZLEV_benchmark_factor yra 1,0 ;

jeigu ši suma yra 1,0 –0,98 , ZLEV_benchmark_factor yra 1,0 ;

jeigu ši suma yra mažesnė nei 0,95 , ZLEV_benchmark_factor yra 0,95 .

jeigu ši suma yra mažesnė nei 0,95 , ZLEV_benchmark_factor yra 0,95 .

Čia

Čia

x = 20 proc. (vertė peržiūrima pagal 13 straipsnį);

x = 20 proc. (vertė peržiūrima pagal 13 straipsnį);

y – transporto priemonių dalis, kurią sudaro mažataršės ir netaršios transporto priemonės, gamintojo užregistruotų naujų sunkiųjų transporto priemonių parke, apskaičiuojama kaip bendro netaršių N kategorijos transporto priemonių, kurioms netaikomas Reglamentas (ES) Nr. 510/2011 ir kurios neatitinka 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nustatytų charakteristikų, skaičiaus ir bendro mažataršių ir netaršių transporto priemonių, kurios atitinka 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nustatytas charakteristikas, skaičiaus suma, kai kiekvienas iš šių skaičių skaičiuojamas kaip „ZLEV_specific“ dydis pagal toliau pateiktą formulę, padalinta iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų transporto priemonių skaičiaus;

y – transporto priemonių dalis, kurią sudaro mažataršės ir netaršios transporto priemonės, gamintojo užregistruotų naujų sunkiųjų transporto priemonių parke, apskaičiuojama kaip bendro netaršių N kategorijos transporto priemonių, kurioms netaikomas Reglamentas (ES) Nr. 510/2011 ir kurios neatitinka 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nustatytų charakteristikų, skaičiaus ir bendro mažataršių ir netaršių transporto priemonių, kurios atitinka 2 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nustatytas charakteristikas, skaičiaus suma, kai kiekvienas iš šių skaičių skaičiuojamas kaip „ZLEV_specific“ dydis pagal toliau pateiktą formulę, padalinta iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų transporto priemonių skaičiaus;

ZLEV_specific = 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), čia:

ZLEV_specific = 1- (CO2v

sg

CO2v – netaršios arba mažataršės sunkiosios transporto priemonės v savitasis išmetamo CO2 kiekis g/km, nustatytas pagal 2.1 punktą;

CO2v

2

rCO2sg – nustatoma pagal 3 skirsnį;

rCO2sg

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0354/2018).

1

(19)  „Europa kelyje. Socialiai teisingo perėjimo prie netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkė“, COM(2017)
  283
  final.

19

283

(20)  „Mažataršio judumo įgyvendinimas. Planetą sauganti, vartotojams galių suteikianti ir pramonę bei darbuotojus ginanti Europos Sąjunga“, COM(2017)
  675
  final.

20

675

(19)  „Europa kelyje. Socialiai teisingo perėjimo prie netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkė“, COM(2017)
  0283
  final.

19

0283

(20)  „Mažataršio judumo įgyvendinimas. Planetą sauganti, vartotojams galių suteikianti ir pramonę bei darbuotojus ginanti Europos Sąjunga“, COM(2017)
  0675
  final.

20

0675

(21)  „Investicijos į išmanią, novatorišką ir tvarią pramonę. Persvarstyta ES pramonės politikos strategija“, COM(2017)0479 final.

21

(21)  „Investicijos į išmanią, novatorišką ir tvarią pramonę. Persvarstyta ES pramonės politikos strategija“, COM(2017)0479 final.

21

(22)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) .../... kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 715/2007, (OL L, ...,..., p.).

22

2

(22)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) .../... kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 715/2007, (OL L ...,..., p.).

22

2

(25)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES)
  .../2018
  dėl naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų stebėsenos bei duomenų teikimo,
  OJ
  L..,...,...

25

.../2018

2

OJ

(25)  2018 m. birželio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES)
  2018/956
  dėl naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų stebėsenos bei duomenų teikimo, (OL L 173, 2018 7 9, p. 1).

25

2018/956

2

(26)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones su pakeitimais, padarytais Direktyva .../.../ES. [COM(2017)0653 final] (OJ L 120, 15.5.2009, p. 5).

26

(26)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones su pakeitimais, padarytais Direktyva .../.../ES. [COM(2017)0653 final] (OL L 120, 2009 5 15, p. 5).

26

(1a)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 443/2009, nustatantis naujų keleivinių automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (OL L 140, 2009 6 5, p. 1).

1a

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 443/2009, nustatantis naujų keleivinių automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2

(27)  Mokslinių patarėjų aukšto lygio darbo grupės mokslinė nuomonė 1/2016 „Lengvųjų transporto priemonių tikrojo ir laboratoriniais bandymais nustatyto išmetamo CO2 kiekio vienodinimas“ (Closing the gap between light-duty vehicle real-world CO2 emissions and laboratory testing).

27

2

2

(27)  Mokslinių patarėjų aukšto lygio darbo grupės mokslinė nuomonė 1/2016 „Lengvųjų transporto priemonių tikrojo ir laboratoriniais bandymais nustatyto išmetamo CO2 kiekio vienodinimas“ (Closing the gap between light-duty vehicle real-world CO2 emissions and laboratory testing).

27

2

Closing the gap between light-duty vehicle real-world CO2

(28)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

28

(28)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

28

(29)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

29

(29)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

29

(1a)  
  2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 510/2011, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (OL L 145, 2011 5 31, p. 1).

1a

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 510/2011, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2

(30)  Netaršių transporto priemonių direktyva 2009/33/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva .../.../ES.

30

(30)  Netaršių transporto priemonių direktyva 2009/33/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva .../.../ES.

30

(1a)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 13).

1a

2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 13).

(1a)  
  1996 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 96/53/EB, nustatanti tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę (OL L 235, 1996 9 17, p. 59).

1a

1996 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 96/53/EB, nustatanti tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę (OL L 235, 1996 9 17, p. 59).

---

2018 m. lapkričio 15 d., ketvirtadienis

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/296 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/296

---

P8_TA(2018)0462

Geležinkelių keleivių teisės ir pareigos ***I

2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (nauja redakcija) (COM(2017)0548 – C8-0324/2017 – 2017/0237(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2020/C 363/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0548), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0548),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 91 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0324/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 91 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0324/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 24 d. Teisės reikalų komiteto laišką Transporto ir turizmo komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 3 dalimi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 24 d. Teisės reikalų komiteto laišką Transporto ir turizmo komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 3 dalimi,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 104 ir 59 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 104 ir 59 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0340/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0340/2018),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 197, 2018 6 8, p. 66.

(2)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

P8_TC1-COD(2017)0237

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1371/2007 (2) reikia padaryti pakeitimų
  , siekiant užtikrinti geresnę keleivių apsaugą ir skatinti dažniau keliauti geležinkeliais, visų pirma deramai atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 11, 12 ir 14 straipsnius
  .
  Todėl atsižvelgiant į šiuos pakeitimus ir
  siekiant aiškumo minėtas reglamentas

  Reglamentas (EB) Nr. 1371/2007
  turėtų būti išdėstytas nauja redakcija; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1371/2007 (2) reikia padaryti pakeitimų
  , siekiant užtikrinti geresnę keleivių apsaugą ir skatinti dažniau keliauti geležinkeliais, visų pirma deramai atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 11, 12 ir 14 straipsnius
  .
  Todėl atsižvelgiant į šiuos pakeitimus ir
  siekiant aiškumo minėtas reglamentas

  Reglamentas (EB) Nr. 1371/2007
  turėtų būti išdėstytas nauja redakcija; [1 pakeit.]

| (2) | atsižvelgiant į bendrą transporto politiką, svarbu užtikrinti geležinkelių keleivių teises ir pagerinti keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų kokybę ir veiksmingumą, kad geležinkelių eismas išaugtų kitų transporto rūšių atžvilgiu; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į bendrą transporto politiką, svarbu užtikrinti geležinkelių keleivių teises ir pagerinti keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų kokybę ir veiksmingumą, kad geležinkelių eismas išaugtų kitų transporto rūšių atžvilgiu;

| (3) | sprendžiant vartotojų apsaugos Sąjungoje klausimus padaryta didelė pažanga, tačiau geležinkelių keleivių teisių apsaugą dar reikia tobulinti

  tobulinti ir geriau užtikrinti, kad jiems būtų kompensuojama už vėlavimą, atšaukimą ir atlyginama materialinė žala
  ; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

sprendžiant vartotojų apsaugos Sąjungoje klausimus padaryta didelė pažanga, tačiau geležinkelių keleivių teisių apsaugą dar reikia tobulinti

  tobulinti ir geriau užtikrinti, kad jiems būtų kompensuojama už vėlavimą, atšaukimą ir atlyginama materialinė žala
  ; [2 pakeit.]

| (4) | kadangi geležinkelių keleivis yra silpnesnė vežimo sutarties šalis, todėl turėtų būti užtikrintos keleivių teisės; |
| --- | --- |

(4)

kadangi geležinkelių keleivis yra silpnesnė vežimo sutarties šalis, todėl turėtų būti užtikrintos keleivių teisės;

| (5) | jei tarptautinio ir nacionalinio susisiekimo geležinkelių keleivių teisės būtų suvienodintos, vartotojų apsaugos

  keleivių teisių
  Sąjungoje lygis būtų didesnis, geležinkelio įmonėms būtų užtikrinamos vienodos veiklos sąlygos, o keleiviams būtų garantuojamos vienodos teisės

  visų pirma atsižvelgiant į jų galimybes gauti informaciją ir kompensaciją vėlavimo ar atšaukimo atveju. Keleiviai turėtų gauti kuo tikslesnę informaciją apie savo teises
  ; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

jei tarptautinio ir nacionalinio susisiekimo geležinkelių keleivių teisės būtų suvienodintos, vartotojų apsaugos

  keleivių teisių
  Sąjungoje lygis būtų didesnis, geležinkelio įmonėms būtų užtikrinamos vienodos veiklos sąlygos, o keleiviams būtų garantuojamos vienodos teisės

  visų pirma atsižvelgiant į jų galimybes gauti informaciją ir kompensaciją vėlavimo ar atšaukimo atveju. Keleiviai turėtų gauti kuo tikslesnę informaciją apie savo teises
  ; [3 pakeit.]

| (5a) | šiuo reglamentu neturėtų būti daromas neigiamas poveikis valstybių narių ar kitų kompetentingų institucijų galimybei nustatyti socialinius reglamentuojamų paslaugų tarifus tiek viešųjų paslaugų, tiek komercinių paslaugų teikėjams; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(5a)

šiuo reglamentu neturėtų būti daromas neigiamas poveikis valstybių narių ar kitų kompetentingų institucijų galimybei nustatyti socialinius reglamentuojamų paslaugų tarifus tiek viešųjų paslaugų, tiek komercinių paslaugų teikėjams; [4 pakeit.]

| (6) | miesto, priemiesčių ir regioninio keleivių vežimo geležinkeliu paslaugų pobūdis yra kitoks nei tolimojo keleivių vežimo paslaugų. Todėl valstybėms narėms turėtų būti leidžiama miesto, priemiesčių ir regioninio keleivių vežimo geležinkeliu paslaugoms daryti tam tikrų nuostatų, kuriomis reguliuojamos keleivių teisės, taikymo išimčių, jei tokio vežimo Sąjungoje paslaugos nėra tarptautinės; [136 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

miesto, priemiesčių ir regioninio keleivių vežimo geležinkeliu paslaugų pobūdis yra kitoks nei tolimojo keleivių vežimo paslaugų. Todėl valstybėms narėms turėtų būti leidžiama miesto, priemiesčių ir regioninio keleivių vežimo geležinkeliu paslaugoms daryti tam tikrų nuostatų, kuriomis reguliuojamos keleivių teisės, taikymo išimčių, jei tokio vežimo Sąjungoje paslaugos nėra tarptautinės; [136 pakeit.]

| (7) | šio reglamento tikslas yra pagerinti keleivių vežimo geležinkeliu paslaugas Sąjungoje. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę suteikti išimtis paslaugoms regionuose, kur didelė dalis paslaugų teikiama už Sąjungos ribų, jei teikiant tokias paslaugas tų valstybių narių teritorijoje pakankamo lygio keleivių teisių apsauga užtikrinama nacionalinės teisės aktais; |
| --- | --- |

(7)

šio reglamento tikslas yra pagerinti keleivių vežimo geležinkeliu paslaugas Sąjungoje. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę suteikti išimtis paslaugoms regionuose, kur didelė dalis paslaugų teikiama už Sąjungos ribų, jei teikiant tokias paslaugas tų valstybių narių teritorijoje pakankamo lygio keleivių teisių apsauga užtikrinama nacionalinės teisės aktais;

| (8) | tačiau šio reglamento nuostatos, kuriomis sudaromos sąlygos geležinkelio paslaugomis lengviau naudotis neįgaliems ir riboto judumo asmenims, turėtų būti taikomos be išimčių. Taip pat be išimčių turėtų būti taikomos asmenų teisės įsigyti kelionės geležinkeliu bilietus be pernelyg didelių sunkumų, taip pat nuostatos dėl geležinkelio įmonių atsakomybės keleivių ir jų bagažo atžvilgiu, reikalavimas, kad geležinkelio įmonės būtų atitinkamai apsidraudusios, ir reikalavimas, kad jos tinkamomis priemonėmis užtikrintų keleivių asmeninį saugumą geležinkelio stotyse bei traukiniuose ir valdytų riziką;
  [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

tačiau šio reglamento nuostatos, kuriomis sudaromos sąlygos geležinkelio paslaugomis lengviau naudotis neįgaliems ir riboto judumo asmenims, turėtų būti taikomos be išimčių. Taip pat be išimčių turėtų būti taikomos asmenų teisės įsigyti kelionės geležinkeliu bilietus be pernelyg didelių sunkumų, taip pat nuostatos dėl geležinkelio įmonių atsakomybės keleivių ir jų bagažo atžvilgiu, reikalavimas, kad geležinkelio įmonės būtų atitinkamai apsidraudusios, ir reikalavimas, kad jos tinkamomis priemonėmis užtikrintų keleivių asmeninį saugumą geležinkelio stotyse bei traukiniuose ir valdytų riziką;
  [6 pakeit.]

| (9) | geležinkelių paslaugų naudotojai taip pat turi teisę gauti informaciją apie teikiamą paslaugą

  tas paslaugas ir susijusius klausimus
  prieš kelionę ir kelionės

  , jos
  metu
  ir po jos.

  Jeigu įmanoma, Geležinkelio įmonės ir bilietų pardavėjai turėtų suteikti šią informaciją
  kuo greičiau
  iš anksto ir kuo greičiau

  arba bent jau kelionės pradžioje
  . Teikiamos informacijos forma turėtų būti patogi naudoti neįgaliems ir riboto judumo asmenims
  ir turėtų būti skelbiama viešai. Geležinkelio įmonės turėtų suteikti šią informaciją jų paslaugas parduodantiems bilietų pardavėjams ir kitoms geležinkelio įmonėms; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

geležinkelių paslaugų naudotojai taip pat turi teisę gauti informaciją apie teikiamą paslaugą

  tas paslaugas ir susijusius klausimus
  prieš kelionę ir kelionės

  , jos
  metu
  ir po jos.

  Jeigu įmanoma, Geležinkelio įmonės ir bilietų pardavėjai turėtų suteikti šią informaciją
  kuo greičiau
  iš anksto ir kuo greičiau

  arba bent jau kelionės pradžioje
  . Teikiamos informacijos forma turėtų būti patogi naudoti neįgaliems ir riboto judumo asmenims
  ir turėtų būti skelbiama viešai. Geležinkelio įmonės turėtų suteikti šią informaciją jų paslaugas parduodantiems bilietų pardavėjams ir kitoms geležinkelio įmonėms; [7 pakeit.]

| (9a) | suteikus galimybę susipažinti su visais operatyviniais duomenimis ir tarifais realiu laiku vienodomis ir tinkamomis sąlygomis, kelionės geležinkeliu taptų prieinamesnės naujiems klientams ir jiems būtų suteikta įvairesnių kelionės galimybių ir galimybių rinktis tarifus. Siekdamos sudaryti palankias sąlygas kelionėms geležinkeliu, geležinkelio įmonės bilietų pardavėjams turėtų teikti savo operatyvinius ir tarifų duomenis. Reikėtų pasistengti, kad keleiviai galėtų rezervuoti tęstinės kelionės bilietus ir vieną optimalią kelionę geležinkeliu; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(9a)

suteikus galimybę susipažinti su visais operatyviniais duomenimis ir tarifais realiu laiku vienodomis ir tinkamomis sąlygomis, kelionės geležinkeliu taptų prieinamesnės naujiems klientams ir jiems būtų suteikta įvairesnių kelionės galimybių ir galimybių rinktis tarifus. Siekdamos sudaryti palankias sąlygas kelionėms geležinkeliu, geležinkelio įmonės bilietų pardavėjams turėtų teikti savo operatyvinius ir tarifų duomenis. Reikėtų pasistengti, kad keleiviai galėtų rezervuoti tęstinės kelionės bilietus ir vieną optimalią kelionę geležinkeliu; [8 pakeit.]

| (9b) | vykdomas daugiarūšis asmenų vežimas padės pasiekti klimato tikslus. Todėl geležinkelio įmonės taip pat turi turėtų viešinti tai, kad teikia su kitomis transporto rūšimis derinamas paslaugas, kad geležinkelio keleiviai būtų apie jas informuoti prieš užsisakydami kelionę; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(9b)

vykdomas daugiarūšis asmenų vežimas padės pasiekti klimato tikslus. Todėl geležinkelio įmonės taip pat turi turėtų viešinti tai, kad teikia su kitomis transporto rūšimis derinamas paslaugas, kad geležinkelio keleiviai būtų apie jas informuoti prieš užsisakydami kelionę; [9 pakeit.]

| (9c) | gerai išvystytas daugiarūšis asmenų vežimas padės pasiekti klimato tikslus. Todėl geležinkelio įmonės taip pat turėtų viešinti tai, kad teikia su kitomis transporto rūšimis derinamas paslaugas, kad geležinkelio keleiviai būtų apie jas informuoti prieš užsisakydami kelionę; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(9c)

gerai išvystytas daugiarūšis asmenų vežimas padės pasiekti klimato tikslus. Todėl geležinkelio įmonės taip pat turėtų viešinti tai, kad teikia su kitomis transporto rūšimis derinamas paslaugas, kad geležinkelio keleiviai būtų apie jas informuoti prieš užsisakydami kelionę; [10 pakeit.]

| (10) | išsamesni kelionės informacijos pateikimo reikalavimai yra nustatyti Techninėse sąveikos specifikacijose (TSS), nurodytose Komisijos reglamente (ES) Nr. 454/2011 (3); |
| --- | --- |

(10)

išsamesni kelionės informacijos pateikimo reikalavimai yra nustatyti Techninėse sąveikos specifikacijose (TSS), nurodytose Komisijos reglamente (ES) Nr. 454/2011 (3);

| (11) | Stiprinant geležinkelių keleivių teises reikėtų remtis esama susijusios tarptautinės teisės nuostatomis, pateikiamomis 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF), pakeistos 1999 m. birželio 3 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties pakeitimo protokolu (1999 m. protokolas) A priede – Vienodosios tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties (CIV) taisyklės. Vis dėlto pageidautina išplėsti šio reglamento taikymo apimtį ir suteikti apsaugą ne tik tarptautiniams, bet ir vietos keleiviams. Sąjunga prie sutarties COTIF prisijungė 2013 m. vasario 23 d.; |
| --- | --- |

(11)

Stiprinant geležinkelių keleivių teises reikėtų remtis esama susijusios tarptautinės teisės nuostatomis, pateikiamomis 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF), pakeistos 1999 m. birželio 3 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties pakeitimo protokolu (1999 m. protokolas) A priede – Vienodosios tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties (CIV) taisyklės. Vis dėlto pageidautina išplėsti šio reglamento taikymo apimtį ir suteikti apsaugą ne tik tarptautiniams, bet ir vietos keleiviams. Sąjunga prie sutarties COTIF prisijungė 2013 m. vasario 23 d.;

| (12) | bilietų pardavimo keleiviams klausimais valstybės narės turėtų imtis visų priemonių, kad keleiviams nebūtų taikomos skirtingos sąlygos dėl pilietybės arba gyvenamosios vietos, nesvarbu, ar atitinkamas keleivis kitoje valstybėje narėje būna nuolat ar yra laikinai. Tos priemonės turėtų apimti visų rūšių paslėptas sąlygas, kurios taikant kitokius kriterijus, pavyzdžiui, gyvenamosios vietos, fizinės ar skaitmeninės buvimo vietos, gali veikti vienodai. Atsižvelgusios į keleivių vežimo bilietų pardavimo elektroninių platformų plėtrą, valstybės narės turėtų ypač pasirūpinti užtikrinti, kad prieigos prie elektroninių sąsajų arba bilietų pardavimo sąlygos būtų visiems vienodos. Vis dėlto vienodų sąlygų reikalavimas neturėtų savaime trukdyti taikyti su socialiniais tarifais susijusias transporto sistemas, jeigu jos yra proporcingos ir taikomos nepriklausomai nuo susijusių asmenų pilietybės; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

bilietų pardavimo keleiviams klausimais valstybės narės turėtų imtis visų priemonių, kad keleiviams nebūtų taikomos skirtingos sąlygos dėl pilietybės arba gyvenamosios vietos, nesvarbu, ar atitinkamas keleivis kitoje valstybėje narėje būna nuolat ar yra laikinai. Tos priemonės turėtų apimti visų rūšių paslėptas sąlygas, kurios taikant kitokius kriterijus, pavyzdžiui, gyvenamosios vietos, fizinės ar skaitmeninės buvimo vietos, gali veikti vienodai. Atsižvelgusios į keleivių vežimo bilietų pardavimo elektroninių platformų plėtrą, valstybės narės turėtų ypač pasirūpinti užtikrinti, kad prieigos prie elektroninių sąsajų arba bilietų pardavimo sąlygos būtų visiems vienodos. Vis dėlto vienodų sąlygų reikalavimas neturėtų savaime trukdyti taikyti su socialiniais tarifais susijusias transporto sistemas, jeigu jos yra proporcingos ir taikomos nepriklausomai nuo susijusių asmenų pilietybės; [11 pakeit.]

| (13) | Sąjungoje populiarėjantis važiavimas dviračiais yra reikšmingas apskritai judumui ir turizmui. Jei renkantis transporto rūšį dažniau keliaujama traukiniais ir kartu pasiimamas dviratis, transporto poveikis aplinkai mažesnis. Todėl geležinkelio įmonės turėtų sudaryti kuo geresnes sąlygas derinti keliones dviračiais ir traukiniais, ypač leisti

  jos turėtų suteikti pakankamai dviračių stovų, kuriuose būtų galima vežtis surinktus
  dviračius vežtis traukiniais;

  specialiai tam skirtose vietose visų tipų keleiviniuose traukiniuose, įskaitant greituosius, tolimojo vežimo, tarpvalstybinius ir vietinius. Keleiviai turėtų būti informuojami apie dviračių vežimo vietas. Šie reikalavimai turėtų būti taikomi visoms geležinkelio įmonėms nuo ... [dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos]; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

Sąjungoje populiarėjantis važiavimas dviračiais yra reikšmingas apskritai judumui ir turizmui. Jei renkantis transporto rūšį dažniau keliaujama traukiniais ir kartu pasiimamas dviratis, transporto poveikis aplinkai mažesnis. Todėl geležinkelio įmonės turėtų sudaryti kuo geresnes sąlygas derinti keliones dviračiais ir traukiniais, ypač leisti

  jos turėtų suteikti pakankamai dviračių stovų, kuriuose būtų galima vežtis surinktus
  dviračius vežtis traukiniais;

  specialiai tam skirtose vietose visų tipų keleiviniuose traukiniuose, įskaitant greituosius, tolimojo vežimo, tarpvalstybinius ir vietinius. Keleiviai turėtų būti informuojami apie dviračių vežimo vietas. Šie reikalavimai turėtų būti taikomi visoms geležinkelio įmonėms nuo ... [dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos]; [12 pakeit.]

| (14) | geležinkelio įmonės, kai įmanoma, turėtų parduodamos tęstinės kelionės bilietus sudaryti sąlygas geležinkelių keleiviams lengviau vieną operatorių pakeisti kitu; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

geležinkelio įmonės, kai įmanoma, turėtų parduodamos tęstinės kelionės bilietus sudaryti sąlygas geležinkelių keleiviams lengviau vieną operatorių pakeisti kitu; [13 pakeit.]

| (15) | atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją ir siekiant, kad neįgalūs ir riboto judumo asmenys turėtų galimybę geležinkeliais keliauti kaip kiti piliečiai, turėtų būti nustatytos vienodų sąlygų ir pagalbos teikimo kelionės metu taisyklės. Neįgalūs ir riboto judumo – dėl negalios, amžiaus arba bet kurios kitos priežasties – asmenys turi tokias pačias teises į judėjimo laisvę, pasirinkimo laisvę ir vienodas sąlygas kaip ir kiti piliečiai. Inter alia, turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys tam, kad neįgaliems ir riboto judumo asmenims būtų teikiama
  prieinama
  informacija, susijusi su geležinkelio paslaugų prieinamumu, su galimybe patekti į riedmenis ir su traukiniuose esančiais patogumais. Siekiant kuo geriau informuoti keleivius su jutimų sutrikimais apie vėlavimus, prireikus turėtų būti naudojamos
  tinkamos ir jiems suprantamos
  vaizdo ir garso sistemos. Neįgalūs ir riboto judumo asmenys turėtų turėti galimybę be papildomų mokesčių nusipirkti bilietus traukinyje. Darbuotojai turėtų būti tinkamai išmokyti aptarnauti neįgalius ir riboto judumo asmenis pagal jų reikmes, ypač kai jiems teikia pagalbą. Kad keliavimo sąlygos būtų vienodos, tokiems asmenims pagalba stotyse ir traukiniuose turėtų būti teikiama visą laiką, kol važiuoja traukiniai, o ne vien tik tam tikrais paros laikotarpiais

  nemokamai teikiama pagalba įsėdant į traukinį ir išlipant iš jo
  ; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją ir siekiant, kad neįgalūs ir riboto judumo asmenys turėtų galimybę geležinkeliais keliauti kaip kiti piliečiai, turėtų būti nustatytos vienodų sąlygų ir pagalbos teikimo kelionės metu taisyklės. Neįgalūs ir riboto judumo – dėl negalios, amžiaus arba bet kurios kitos priežasties – asmenys turi tokias pačias teises į judėjimo laisvę, pasirinkimo laisvę ir vienodas sąlygas kaip ir kiti piliečiai. Inter alia, turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys tam, kad neįgaliems ir riboto judumo asmenims būtų teikiama
  prieinama
  informacija, susijusi su geležinkelio paslaugų prieinamumu, su galimybe patekti į riedmenis ir su traukiniuose esančiais patogumais. Siekiant kuo geriau informuoti keleivius su jutimų sutrikimais apie vėlavimus, prireikus turėtų būti naudojamos
  tinkamos ir jiems suprantamos
  vaizdo ir garso sistemos. Neįgalūs ir riboto judumo asmenys turėtų turėti galimybę be papildomų mokesčių nusipirkti bilietus traukinyje. Darbuotojai turėtų būti tinkamai išmokyti aptarnauti neįgalius ir riboto judumo asmenis pagal jų reikmes, ypač kai jiems teikia pagalbą. Kad keliavimo sąlygos būtų vienodos, tokiems asmenims pagalba stotyse ir traukiniuose turėtų būti teikiama visą laiką, kol važiuoja traukiniai, o ne vien tik tam tikrais paros laikotarpiais

  nemokamai teikiama pagalba įsėdant į traukinį ir išlipant iš jo
  ; [14 pakeit.]

| (15a) | jeigu stotyje nėra prieinamų bilietų pardavimo priemonių, neįgalūs ir riboto judumo asmenys turėtų galėti įsigyti bilietus traukinyje; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(15a)

jeigu stotyje nėra prieinamų bilietų pardavimo priemonių, neįgalūs ir riboto judumo asmenys turėtų galėti įsigyti bilietus traukinyje; [15 pakeit.]

| (16) | geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai, laikydamiesi TSS dėl neįgaliųjų

  Komisijos reglamento (ES) Nr. 1300/2014 (TSS)
   (4) ir riboto judumo asmenų

  Direktyvos XXX, kuri papildys TSS
  , turėtų atsižvelgti į neįgalių ir riboto judumo asmenų reikmes. Be to, įsigyjant naujus įrenginius, vykdant statybos arba plataus masto atnaujinimo darbus visi pastatai ir riedmenys pagal Sąjungos teisės normas dėl viešųjų pirkimų, ypač Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES (5), būtų tokiems asmenims pritaikyti palaipsniui šalinant fizines kliūtis ir funkcinius nesklandumus; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai, laikydamiesi TSS dėl neįgaliųjų

  Komisijos reglamento (ES) Nr. 1300/2014 (TSS)
   (4) ir riboto judumo asmenų

  Direktyvos XXX, kuri papildys TSS
  , turėtų atsižvelgti į neįgalių ir riboto judumo asmenų reikmes. Be to, įsigyjant naujus įrenginius, vykdant statybos arba plataus masto atnaujinimo darbus visi pastatai ir riedmenys pagal Sąjungos teisės normas dėl viešųjų pirkimų, ypač Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES (5), būtų tokiems asmenims pritaikyti palaipsniui šalinant fizines kliūtis ir funkcinius nesklandumus; [16 pakeit.]

| (17) | pageidautina, kad šiuo reglamentu būtų sukurta kompensavimo keleiviams vėlavimo atveju sistema, kuri būtų susijusi su geležinkelio įmonės atsakomybe ir grindžiama tais pačiais pagrindais, kaip COTIF ir ypač Vienodosiose CIV taisyklėse, susijusiose su keleivių teisėmis, numatyta tarptautinė sistema.
  Įsigyti bilietai turėtų būti visiškai kompensuojami.
  Jei keleiviniai traukiniai vėluoja, kompensacija, kurią keleiviams moka geležinkelio įmonė, turėtų būti grindžiama bilieto kainos procentine dalimi
  iki 100 % bilieto kainos
  ; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(17)

pageidautina, kad šiuo reglamentu būtų sukurta kompensavimo keleiviams vėlavimo atveju sistema, kuri būtų susijusi su geležinkelio įmonės atsakomybe ir grindžiama tais pačiais pagrindais, kaip COTIF ir ypač Vienodosiose CIV taisyklėse, susijusiose su keleivių teisėmis, numatyta tarptautinė sistema.
  Įsigyti bilietai turėtų būti visiškai kompensuojami.
  Jei keleiviniai traukiniai vėluoja, kompensacija, kurią keleiviams moka geležinkelio įmonė, turėtų būti grindžiama bilieto kainos procentine dalimi
  iki 100 % bilieto kainos
  ; [17 pakeit.]

| (18) | turėtų būti reikalaujama, kad geležinkelio įmonių atsakomybė geležinkelio keleiviams nelaimingų atsitikimų atvejais būtų apdrausta arba būtų imtasi lygiaverčių priemonių. Jei valstybės narės nustato didžiausią žalos kompensavimo sumą, mokamą keleivio mirties ar kūno sužalojimo atveju, ta suma turėtų būti bent ne mažesnė už sumą, nustatytą Vienodosiose CIV taisyklėse;
  . Valstybės narės turėtų turėti galimybę bet kuriuo metu padidinti žalos kompensavimo sumą keleivių mirties ar sužalojimo atveju; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(18)

turėtų būti reikalaujama, kad geležinkelio įmonių atsakomybė geležinkelio keleiviams nelaimingų atsitikimų atvejais būtų apdrausta arba būtų imtasi lygiaverčių priemonių. Jei valstybės narės nustato didžiausią žalos kompensavimo sumą, mokamą keleivio mirties ar kūno sužalojimo atveju, ta suma turėtų būti bent ne mažesnė už sumą, nustatytą Vienodosiose CIV taisyklėse;
  . Valstybės narės turėtų turėti galimybę bet kuriuo metu padidinti žalos kompensavimo sumą keleivių mirties ar sužalojimo atveju; [18 pakeit.]

| (19) | sustiprinus teises į kompensavimą ir pagalbą vėlavimo, praleisto persėdimo ar paslaugos atšaukimo atveju, geležinkelių keleivių vežimo rinka būtų paskatinta veikti keleivių naudai; |
| --- | --- |

(19)

sustiprinus teises į kompensavimą ir pagalbą vėlavimo, praleisto persėdimo ar paslaugos atšaukimo atveju, geležinkelių keleivių vežimo rinka būtų paskatinta veikti keleivių naudai;

| (20) | jei traukiniai vėluoja, keleiviams turėtų būti paaiškintos galimybės tęsti kelionę ar keliauti kitu maršrutu panašiomis vežimo sąlygomis. Tokiais atvejais
  ypač
  turėtų būti atsižvelgiama į neįgalių ir riboto judumo asmenų reikmes
  gauti tinkamą informaciją
  ; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(20)

jei traukiniai vėluoja, keleiviams turėtų būti paaiškintos galimybės tęsti kelionę ar keliauti kitu maršrutu panašiomis vežimo sąlygomis. Tokiais atvejais
  ypač
  turėtų būti atsižvelgiama į neįgalių ir riboto judumo asmenų reikmes
  gauti tinkamą informaciją
  ; [19 pakeit.]

| (20a) | kelionės arba mišriosios kelionės aiškinimas turėtų apimti visas situacijas, kai rezervuojant pirminę kelionę buvo numatytas realistinis arba taikytinas minimalus persėdimo laikas, atsižvelgiant į visus svarbius veiksnius, pvz., atitinkamų stočių ir platformų dydį ir vietą; [137 pakeit.] |
| --- | --- |

(20a)

kelionės arba mišriosios kelionės aiškinimas turėtų apimti visas situacijas, kai rezervuojant pirminę kelionę buvo numatytas realistinis arba taikytinas minimalus persėdimo laikas, atsižvelgiant į visus svarbius veiksnius, pvz., atitinkamų stočių ir platformų dydį ir vietą; [137 pakeit.]

| (21) | tačiau geležinkelio įmonė neturėtų būti įpareigota mokėti kompensacijos, jeigu ji gali įrodyti, kad traukiniai vėlavo dėl ekstremalių oro sąlygų arba didelės stichinės nelaimės, kurios būtų pavojingos traukinių eismui. Kiekvienas toks įvykis turėtų prilygti ypatingai gaivalinei nelaimei ir skirtis nuo įprastų tuo metų laiku oro sąlygų, pavyzdžiui, nuo rudeninių audrų arba nuo reguliariai miestus užtvindančio potvynio arba sniego tirpsmo vandens. Geležinkelio įmonės turėtų įrodyti negalėjusios nei numatyti, nei išvengti traukinių vėlavimo, net jei būtų ėmusiosios visų įmanomų priemonių;
  [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(21)

tačiau geležinkelio įmonė neturėtų būti įpareigota mokėti kompensacijos, jeigu ji gali įrodyti, kad traukiniai vėlavo dėl ekstremalių oro sąlygų arba didelės stichinės nelaimės, kurios būtų pavojingos traukinių eismui. Kiekvienas toks įvykis turėtų prilygti ypatingai gaivalinei nelaimei ir skirtis nuo įprastų tuo metų laiku oro sąlygų, pavyzdžiui, nuo rudeninių audrų arba nuo reguliariai miestus užtvindančio potvynio arba sniego tirpsmo vandens. Geležinkelio įmonės turėtų įrodyti negalėjusios nei numatyti, nei išvengti traukinių vėlavimo, net jei būtų ėmusiosios visų įmanomų priemonių;
  [20 pakeit.]

| (22) | bendradarbiaudami su infrastruktūros valdytojais ir geležinkelio įmonėmis, stoties valdytojai turėtų parengti
  ir viešai paskelbti
  nenumatytų atvejų planus, kad sugaišintiems keleiviams teikiant tinkamą informaciją ir jais rūpinantis būtų kuo labiau mažinamos sutrikusio traukinių eismo pasekmės; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(22)

bendradarbiaudami su infrastruktūros valdytojais ir geležinkelio įmonėmis, stoties valdytojai turėtų parengti
  ir viešai paskelbti
  nenumatytų atvejų planus, kad sugaišintiems keleiviams teikiant tinkamą informaciją ir jais rūpinantis būtų kuo labiau mažinamos sutrikusio traukinių eismo pasekmės; [21 pakeit.]

| (23) | šis reglamentas neturėtų varžyti geležinkelio įmonių
  , bilietų pardavėjų, geležinkelio stočių ir infrastruktūros valdytojų
  teisės
  vykdant savo įsipareigojimus keleiviams
  pagal taikytinus nacionalinius teisės aktus

  šį reglamentą, kai tinkama,
  reikalauti kompensacijos iš bet kurio asmens, įskaitant trečiąsias šalis; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(23)

šis reglamentas neturėtų varžyti geležinkelio įmonių
  , bilietų pardavėjų, geležinkelio stočių ir infrastruktūros valdytojų
  teisės
  vykdant savo įsipareigojimus keleiviams
  pagal taikytinus nacionalinius teisės aktus

  šį reglamentą, kai tinkama,
  reikalauti kompensacijos iš bet kurio asmens, įskaitant trečiąsias šalis; [22 pakeit.]

| (24) | kai šio reglamento pagrindu valstybė narė suteikia leidimą geležinkelio įmonėms išimties tvarka netaikyti šio reglamento nuostatų, ji turėtų, pasikonsultavusi su keleivius atstovaujančiomis organizacijomis, skatinti geležinkelio įmones patvirtinti kompensavimo ir pagalbos didelių keleivių vežimo geležinkeliu paslaugų sutrikdymų atvejais susitarimus; |
| --- | --- |

(24)

kai šio reglamento pagrindu valstybė narė suteikia leidimą geležinkelio įmonėms išimties tvarka netaikyti šio reglamento nuostatų, ji turėtų, pasikonsultavusi su keleivius atstovaujančiomis organizacijomis, skatinti geležinkelio įmones patvirtinti kompensavimo ir pagalbos didelių keleivių vežimo geležinkeliu paslaugų sutrikdymų atvejais susitarimus;

| (25) | taip pat pageidautina, kad nelaimingo atsitikimo metu nukentėję asmenys ir jų išlaikytiniai tuoj po nelaimingo atsitikimo būtų apsaugoti nuo trumpalaikių finansinių rūpesčių; |
| --- | --- |

(25)

taip pat pageidautina, kad nelaimingo atsitikimo metu nukentėję asmenys ir jų išlaikytiniai tuoj po nelaimingo atsitikimo būtų apsaugoti nuo trumpalaikių finansinių rūpesčių;

| (26) | geležinkelių keleiviams būtų naudinga, jeigu, suderinus su valdžios institucijomis, būtų imtasi atitinkamų priemonių užtikrinti jų asmeninį saugumą stotyse bei traukiniuose; |
| --- | --- |

(26)

geležinkelių keleiviams būtų naudinga, jeigu, suderinus su valdžios institucijomis, būtų imtasi atitinkamų priemonių užtikrinti jų asmeninį saugumą stotyse bei traukiniuose;

| (27) | geležinkelių keleiviai turėtų turėti galimybę pateikti skundą dėl šiame reglamente numatytų teisių ir pareigų bet kuriai susijusiai geležinkelio įmonei,
  bilietų pardavėjui arba geležinkelio stoties ar infrastruktūros valdytojui,
  ir teisę gauti atsakymą per priimtiną laikotarpį; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(27)

geležinkelių keleiviai turėtų turėti galimybę pateikti skundą dėl šiame reglamente numatytų teisių ir pareigų bet kuriai susijusiai geležinkelio įmonei,
  bilietų pardavėjui arba geležinkelio stoties ar infrastruktūros valdytojui,
  ir teisę gauti atsakymą per priimtiną laikotarpį; [23 pakeit.]

| (28) | geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai turėtų nustatyti, paskelbti, valdyti ir stebėti keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų kokybės standartus
  , įskaitant taikomus neįgaliems ir riboto judumo asmenims
  ; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

(28)

geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai turėtų nustatyti, paskelbti, valdyti ir stebėti keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų kokybės standartus
  , įskaitant taikomus neįgaliems ir riboto judumo asmenims
  ; [24 pakeit.]

| (29) | kad užtikrintų geležinkelių transporto naudotojų aukšto lygio apsaugą, valstybės narės turėtų būti įpareigotos paskirti nacionalines vykdančiąsias įstaigas, kurios įdėmiai stebėtų ir užtikrintų šio reglamento vykdymą nacionaliniu lygmeniu. Tos įstaigos turėtų galėti imtis įvairių vykdymo užtikrinimo priemonių
  ir, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/11/ES
   (6)

  , užtikrinti keleiviams privalomo alternatyvaus ginčų sprendimo galimybę
  . Keleiviai, įtarę šio reglamento pažeidimą, turėtų galėti toms įstaigoms teikti skundus
  ir pasinaudoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 524/2013
   (7)

  nustatytu elektroniniu ginčų sprendimo būdu, jei dėl jo sutarta. Taip pat turėtų būti numatyta, kad skundus galėtų pateikti keleivių grupėms atstovaujančios organizacijos
  . Kad tokie skundai būtų tinkamai išnagrinėti, įstaigos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje;
  , o šis reglamentas ir toliau turėtų būti nurodytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EU) 2017/2394
   (8)

  priede. Kiekvienais metais nacionalinės vykdančiosios įstaigos savo interneto svetainėse turėtų skelbti ataskaitas ir statistiką, kuriose išsamiai nurodo gautų skundų skaičių ir rūšį bei savo vykdymo užtikrinimo veiksmų rezultatus. Be to, tos ataskaitos turėtų būti prieinamos Europos Sąjungos geležinkelių agentūros tinklavietėje. [25 pakeit.] |
| --- | --- |

(29)

kad užtikrintų geležinkelių transporto naudotojų aukšto lygio apsaugą, valstybės narės turėtų būti įpareigotos paskirti nacionalines vykdančiąsias įstaigas, kurios įdėmiai stebėtų ir užtikrintų šio reglamento vykdymą nacionaliniu lygmeniu. Tos įstaigos turėtų galėti imtis įvairių vykdymo užtikrinimo priemonių
  ir, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/11/ES
   (6)

  , užtikrinti keleiviams privalomo alternatyvaus ginčų sprendimo galimybę
  . Keleiviai, įtarę šio reglamento pažeidimą, turėtų galėti toms įstaigoms teikti skundus
  ir pasinaudoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 524/2013
   (7)

  nustatytu elektroniniu ginčų sprendimo būdu, jei dėl jo sutarta. Taip pat turėtų būti numatyta, kad skundus galėtų pateikti keleivių grupėms atstovaujančios organizacijos
  . Kad tokie skundai būtų tinkamai išnagrinėti, įstaigos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje;
  , o šis reglamentas ir toliau turėtų būti nurodytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EU) 2017/2394
   (8)

  priede. Kiekvienais metais nacionalinės vykdančiosios įstaigos savo interneto svetainėse turėtų skelbti ataskaitas ir statistiką, kuriose išsamiai nurodo gautų skundų skaičių ir rūšį bei savo vykdymo užtikrinimo veiksmų rezultatus. Be to, tos ataskaitos turėtų būti prieinamos Europos Sąjungos geležinkelių agentūros tinklavietėje. [25 pakeit.]

| (30) | asmens duomenys turėtų būti tvarkomi pagal Sąjungos teisės aktus dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (9); |
| --- | --- |

(30)

asmens duomenys turėtų būti tvarkomi pagal Sąjungos teisės aktus dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (9);

| (31) | valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už šio reglamento pažeidimus ir užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Sankcijos, kurios galėtų apimti kompensacijos išmokėjimą atitinkamam asmeniui, turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios
  ir turėtų apimti, be kita ko, mažiausią baudą arba atitinkamos įmonės ar organizacijos procentinę metinės apyvartos dalį, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė
  ; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

(31)

valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už šio reglamento pažeidimus ir užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Sankcijos, kurios galėtų apimti kompensacijos išmokėjimą atitinkamam asmeniui, turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios
  ir turėtų apimti, be kita ko, mažiausią baudą arba atitinkamos įmonės ar organizacijos procentinę metinės apyvartos dalį, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė
  ; [26 pakeit.]

| (32) | kadangi šio reglamento tikslų, t.y. Sąjungos geležinkelių plėtros ir geležinkelių eismo keleivių teisių nustatymo, valstybės narės atskirai negali tinkamai pasiekti ir kadangi šiuos tikslus galima geriau įgyvendinti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų; |
| --- | --- |

(32)

kadangi šio reglamento tikslų, t.y. Sąjungos geležinkelių plėtros ir geležinkelių eismo keleivių teisių nustatymo, valstybės narės atskirai negali tinkamai pasiekti ir kadangi šiuos tikslus galima geriau įgyvendinti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų;

| (33) | siekiant gerai apsaugoti keleivius, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti teisės aktus, kuriais I, II bei III priedai būtų iš dalies keičiami atsižvelgiant į Vienodąsias CIV taisykles, būtiniausiąją informaciją, kurią privalo pateikti geležinkelio įmonės ir bilietų pardavėjai, būtinuosius paslaugos kokybės standartus, ir pakoreguoti šiame reglamente nurodytas pinigų sumas atsižvelgiant į infliaciją. Labai svarbu, kad parengiamojo darbo metu Komisija vykdytų konsultacijas, taip pat su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (10) nustatytus principus. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(33)

siekiant gerai apsaugoti keleivius, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti teisės aktus, kuriais I, II bei III priedai būtų iš dalies keičiami atsižvelgiant į Vienodąsias CIV taisykles, būtiniausiąją informaciją, kurią privalo pateikti geležinkelio įmonės ir bilietų pardavėjai, būtinuosius paslaugos kokybės standartus, ir pakoreguoti šiame reglamente nurodytas pinigų sumas atsižvelgiant į infliaciją. Labai svarbu, kad parengiamojo darbo metu Komisija vykdytų konsultacijas, taip pat su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (10) nustatytus principus. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (33a) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai patvirtinti standartinę Sąjungos skundo formą, kurią keleiviai gali naudoti prašydami kompensacijos pagal šį reglamentą. Tais įgaliojimais turi būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011
   (11)
  ; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

(33a)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai patvirtinti standartinę Sąjungos skundo formą, kurią keleiviai gali naudoti prašydami kompensacijos pagal šį reglamentą. Tais įgaliojimais turi būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011
   (11)
  ; [27 pakeit.]

| (34) | šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač 21, 26, 38 ir 47 straipsnių, susijusių atitinkamai su visų formų diskriminacijos uždraudimu, neįgalių asmenų integravimu, vartotojų aukšto lygio apsauga ir teise į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą. Valstybių narių teismai šį reglamentą turėtų taikyti laikydamiesi šių teisių ir principų, |
| --- | --- |

(34)

šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač 21, 26, 38 ir 47 straipsnių, susijusių atitinkamai su visų formų diskriminacijos uždraudimu, neįgalių asmenų integravimu, vartotojų aukšto lygio apsauga ir teise į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą. Valstybių narių teismai šį reglamentą turėtų taikyti laikydamiesi šių teisių ir principų,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I skyrius

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas
  ir tikslai [28 pakeit.]

Siekiant užtikrinti veiksmingą keleivių apsaugą ir paskatinti keliauti geležinkeliu,
  šiuo reglamentu nustatomos geležinkelių transportui taikomos taisyklės dėl: [29 pakeit.]

| a) | vienodų vežimo
  ir bilietų pardavimo
  sąlygų taikymo visiems keleiviams; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

vienodų vežimo
  ir bilietų pardavimo
  sąlygų taikymo visiems keleiviams; [30 pakeit.]

| b) | geležinkelio įmonių atsakomybės ir jų draudimo įsipareigojimų dėl keleivių ir jų bagažo; |
| --- | --- |

b)

geležinkelio įmonių atsakomybės ir jų draudimo įsipareigojimų dėl keleivių ir jų bagažo;

| c) | keleivio teisių, jei naudodamasis geležinkelio paslaugomis ir patekęs į avariją keleivis žuvo, susižeidė arba prarado savo bagažą arba jo bagažas buvo apgadintas; |
| --- | --- |

c)

keleivio teisių, jei naudodamasis geležinkelio paslaugomis ir patekęs į avariją keleivis žuvo, susižeidė arba prarado savo bagažą arba jo bagažas buvo apgadintas;

| d) | keleivio teisių
  ir kompensacijos,
  jei
  traukinių eismas sutrinka, pvz.,
  traukiniai vėluoja arba atšaukiami; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

keleivio teisių
  ir kompensacijos,
  jei
  traukinių eismas sutrinka, pvz.,
  traukiniai vėluoja arba atšaukiami; [31 pakeit.]

| e) | būtiniausios
  , tikslios ir laiku pateikiamos
  informacijos, kurią reikia pateikti keleiviams
  prieinama forma, įskaitant vežimo sutarčių sudarymą ir bilietų išdavimą
  ; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

būtiniausios
  , tikslios ir laiku pateikiamos
  informacijos, kurią reikia pateikti keleiviams
  prieinama forma, įskaitant vežimo sutarčių sudarymą ir bilietų išdavimą
  ; [32 pakeit.]

| f) | vienodų sąlygų neįgaliems ir riboto judumo asmenims ir privalomos
  apmokyto personalo teikiamos
  pagalbos jiems; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

vienodų sąlygų neįgaliems ir riboto judumo asmenims ir privalomos
  apmokyto personalo teikiamos
  pagalbos jiems; [33 pakeit.]

| g) | paslaugų kokybės standartų apibrėžimo bei stebėjimo ir keleivių asmeniniam saugumui kylančių pavojų valdymo; |
| --- | --- |

g)

paslaugų kokybės standartų apibrėžimo bei stebėjimo ir keleivių asmeniniam saugumui kylančių pavojų valdymo;

| h) | tinkamų
  skundų
  teikimo ir
  nagrinėjimo
  procedūrų
  ; [34 pakeit.] |
| --- | --- |

h)

tinkamų
  skundų
  teikimo ir
  nagrinėjimo
  procedūrų
  ; [34 pakeit.]

| i) | bendrųjų vykdymo taisyklių. |
| --- | --- |

i)

bendrųjų vykdymo taisyklių.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas Sąjungos mastu valstybės vidaus ir tarptautinėms kelionėms geležinkelių transportu ir visoms paslaugoms, kurias teikia viena ar daugiau licenciją pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/34/ES (12) gavusių geležinkelio įmonių.

2.   Laikydamosi 4 dalies, valstybės narės gali išimties tvarka netaikyti reglamento reikalavimų šioms paslaugoms:

| a) | Direktyvoje 2012/34/ES nurodytoms miesto, priemiesčių ir regioninio keleivių vežimo geležinkeliu paslaugoms, išskyrus tarpvalstybines vežimo Sąjungos viduje paslaugas; [138 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

Direktyvoje 2012/34/ES nurodytoms miesto, priemiesčių ir regioninio keleivių vežimo geležinkeliu paslaugoms, išskyrus tarpvalstybines vežimo Sąjungos viduje paslaugas; [138 pakeit.]

| b) | keleivių vežimo geležinkelių transportu tarptautiniais maršrutais paslaugoms, kai didžioji kelionės dalis, įskaitant bent vieną sustojimą pagal tvarkaraštį, vyksta ne Sąjungoje, jei keleivių teisės yra pakankamai užtikrinamos atitinkamais nacionalinės teisės aktais valstybės narės, suteikusios išimtį, teritorijoje.
  ; [36 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

keleivių vežimo geležinkelių transportu tarptautiniais maršrutais paslaugoms, kai didžioji kelionės dalis, įskaitant bent vieną sustojimą pagal tvarkaraštį, vyksta ne Sąjungoje, jei keleivių teisės yra pakankamai užtikrinamos atitinkamais nacionalinės teisės aktais valstybės narės, suteikusios išimtį, teritorijoje.
  ; [36 pakeit.]

| ba) | keleivių vežimo geležinkelių transportu vietiniais maršrutais paslaugoms, jei tokia išimtis buvo suteikta pagal Reglamentą (EB) Nr. 1371/2007 ne ilgiau kaip 12 mėnesių po ... [šio reglamento įsigaliojimo diena]. [37 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

keleivių vežimo geležinkelių transportu vietiniais maršrutais paslaugoms, jei tokia išimtis buvo suteikta pagal Reglamentą (EB) Nr. 1371/2007 ne ilgiau kaip 12 mėnesių po ... [šio reglamento įsigaliojimo diena]. [37 pakeit.]

3.   Valstybės narės Komisijai praneša apie išimtis, padarytas pagal 2 dalies a ir, b 
  ir ba
  punktus., ir apie nacionalinės teisės aktų pakankamumą savo teritorijose 2 dalies b punkte nustatyto reikalavimo tikslais.
  [38 pakeit.]

4.   5, 10

  6
  , 11
  , 12
  ir 25

  17
  straipsniai ir V skyrius taikomi visoms 1 dalyje nurodytoms keleivių vežimo geležinkeliu paslaugoms, įskaitant paslaugas, kurioms padaryta išimtis pagal 2 dalies a ir b punktus

  punktą
  . [39 pakeit.]

4a.
     
  Šis reglamentas netaikomas paslaugoms, kurios teikiamos daugiausia dėl jų istorinės reikšmės. [40 pakeit.]

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | geležinkelio įmonė – geležinkelio įmonė, apibrėžta Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

1)

geležinkelio įmonė – geležinkelio įmonė, apibrėžta Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnio 1 dalyje;

| 1a) | vežėjas – sutartinė geležinkelio įmonė, su kuria keleivis sudarė vežimo sutartį, arba kelios paeiliui vežančios geležinkelio įmonės, kurios atsako šios sutarties pagrindu; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

1a)

vežėjas – sutartinė geležinkelio įmonė, su kuria keleivis sudarė vežimo sutartį, arba kelios paeiliui vežančios geležinkelio įmonės, kurios atsako šios sutarties pagrindu; [41 pakeit.]

| 1b) | pavaduojantis vežėjas – geležinkelio įmonė, kuri su keleiviu nesudarė vežimo sutarties, tačiau kuriai sutarties šalimi esanti geležinkelio įmonė paveda visiškai ar iš dalies atlikti vežimą geležinkeliu; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

1b)

pavaduojantis vežėjas – geležinkelio įmonė, kuri su keleiviu nesudarė vežimo sutarties, tačiau kuriai sutarties šalimi esanti geležinkelio įmonė paveda visiškai ar iš dalies atlikti vežimą geležinkeliu; [42 pakeit.]

| 2) | infrastruktūros valdytojas – infrastruktūros valdytojas, apibrėžtas Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnyje; |
| --- | --- |

2)

infrastruktūros valdytojas – infrastruktūros valdytojas, apibrėžtas Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnyje;

| 3) | stoties valdytojas – organizacinis vienetas valstybėje narėje, kuriam buvo patikėta valdyti geležinkelio stotį ir kuris gali būti infrastruktūros valdytojas; |
| --- | --- |

3)

stoties valdytojas – organizacinis vienetas valstybėje narėje, kuriam buvo patikėta valdyti geležinkelio stotį ir kuris gali būti infrastruktūros valdytojas;

| 4) | kelionių operatorius – organizatorius arba pardavėjas, apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/2302 (13) 3 straipsnio 8 ir 9 dalyse

  dalyje
  , išskyrus geležinkelio įmonę; [43 pakeit.] |
| --- | --- |

4)

kelionių operatorius – organizatorius arba pardavėjas, apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/2302 (13) 3 straipsnio 8 ir 9 dalyse

  dalyje
  , išskyrus geležinkelio įmonę; [43 pakeit.]

| 5) | bilietų pardavėjas – bet kuris geležinkelio transporto paslaugų pardavėjas, kuris sudaro vežimo sutartis ir parduoda bilietus
  , atskirus bilietus arba tęstinės kelionės bilietus
  geležinkelio įmonės
  arba keleto įmonių,
  ar savo vardu; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

5)

bilietų pardavėjas – bet kuris geležinkelio transporto paslaugų pardavėjas, kuris sudaro vežimo sutartis ir parduoda bilietus
  , atskirus bilietus arba tęstinės kelionės bilietus
  geležinkelio įmonės
  arba keleto įmonių,
  ar savo vardu; [44 pakeit.]

| 5a) | platintojas – geležinkelio transporto paslaugų pardavėjas, kuris parduoda bilietus geležinkelio įmonės vardu ir kuris neturi jokių pareigų pagal keleivio ir geležinkelio įmonės sutartį; [45 pakeit.] |
| --- | --- |

5a)

platintojas – geležinkelio transporto paslaugų pardavėjas, kuris parduoda bilietus geležinkelio įmonės vardu ir kuris neturi jokių pareigų pagal keleivio ir geležinkelio įmonės sutartį; [45 pakeit.]

| 6) | vežimo sutartis – vežimo už atlyginimą ar nemokamai sutartis, kurią sudarė geležinkelio įmonė ar bilietų pardavėjas ir keleivis tam, kad būtų teikiamos viena ar daugiau transporto paslaugų; [46 pakeit.] |
| --- | --- |

6)

vežimo sutartis – vežimo už atlyginimą ar nemokamai sutartis, kurią sudarė geležinkelio įmonė ar bilietų pardavėjas ir keleivis tam, kad būtų teikiamos viena ar daugiau transporto paslaugų; [46 pakeit.]

| 6a) | bilietas – patikimas įrodymas, kuriuo keleiviui suteikiama teisė į geležinkelių transportą, nepriklausomai nuo jo formos – popierinės, e. bilieto, lustinės kortelės ar kelionės kortelės; [47 pakeit.] |
| --- | --- |

6a)

bilietas – patikimas įrodymas, kuriuo keleiviui suteikiama teisė į geležinkelių transportą, nepriklausomai nuo jo formos – popierinės, e. bilieto, lustinės kortelės ar kelionės kortelės; [47 pakeit.]

| 6b) | mišri kelionė – bilietas ar bilietai, atitinkantys daugiau kaip vieną transporto paslaugų sutartį, sudarytą dėl kelių paeiliui teikiamų geležinkelio paslaugų, kurias teikia viena ar daugiau geležinkelio įmonių; [48 pakeit.] |
| --- | --- |

6b)

mišri kelionė – bilietas ar bilietai, atitinkantys daugiau kaip vieną transporto paslaugų sutartį, sudarytą dėl kelių paeiliui teikiamų geležinkelio paslaugų, kurias teikia viena ar daugiau geležinkelio įmonių; [48 pakeit.]

| 7) | rezervavimas – popierinis ar elektroninis leidimas, suteikiantis teisę naudotis transportu pirmiau patvirtintomis individualiomis transporto sąlygomis; |
| --- | --- |

7)

rezervavimas – popierinis ar elektroninis leidimas, suteikiantis teisę naudotis transportu pirmiau patvirtintomis individualiomis transporto sąlygomis;

| 8) | tęstinės kelionės bilietas – bilietas ar
  atskiri
  bilietai, atitinkantys vieną
  ar kelias
  vežimo sutartį

  sutartis
  , sudarytą

  sudarytas
  dėl kelių paeiliui teikiamų geležinkelio paslaugų, kurias teikia viena ar 
  ar
  daugiau geležinkelio įmonių
  , įsigyti iš to paties bilietų pardavėjo, kelionių operatoriaus ar geležinkelio įmonės kelionei nuo pradinės iki galutinės stoties
  ; [49 pakeit.] |
| --- | --- |

8)

tęstinės kelionės bilietas – bilietas ar
  atskiri
  bilietai, atitinkantys vieną
  ar kelias
  vežimo sutartį

  sutartis
  , sudarytą

  sudarytas
  dėl kelių paeiliui teikiamų geležinkelio paslaugų, kurias teikia viena ar 
  ar
  daugiau geležinkelio įmonių
  , įsigyti iš to paties bilietų pardavėjo, kelionių operatoriaus ar geležinkelio įmonės kelionei nuo pradinės iki galutinės stoties
  ; [49 pakeit.]

| 9) | paslauga – keleivių vežimo geležinkeliu iš vienos stoties arba stotelės į kitą pagal tvarkaraštį paslauga; |
| --- | --- |

9)

paslauga – keleivių vežimo geležinkeliu iš vienos stoties arba stotelės į kitą pagal tvarkaraštį paslauga;

| 10) | kelionė – keleivių vežimas iš išvykimo stoties į atvykimo stotį pagal vieną vežimo sutartį; [50 pakeit.] |
| --- | --- |

10)

kelionė – keleivių vežimas iš išvykimo stoties į atvykimo stotį pagal vieną vežimo sutartį; [50 pakeit.]

| 11) | keleivių vežimo geležinkelių transportu vietiniais maršrutais paslauga – keleivių vežimo geležinkelių transportu paslauga, kai nekertama valstybės narės siena; |
| --- | --- |

11)

keleivių vežimo geležinkelių transportu vietiniais maršrutais paslauga – keleivių vežimo geležinkelių transportu paslauga, kai nekertama valstybės narės siena;

| 12) | keleivių vežimo geležinkelių transportu tarptautiniais maršrutais paslauga – tarptautinė keleivių vežimo paslauga, apibrėžta Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnio 5 dalyje; |
| --- | --- |

12)

keleivių vežimo geležinkelių transportu tarptautiniais maršrutais paslauga – tarptautinė keleivių vežimo paslauga, apibrėžta Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnio 5 dalyje;

| 13) | vėlavimas – skirtumas tarp laiko, kada pagal paskelbtą tvarkaraštį keleivis turėjo atvykti, ir laiko, kada jis iš tikrųjų atvyko ar kada tikimasi, kad atvyks į galutinės atvykimo vietos stotį; |
| --- | --- |

13)

vėlavimas – skirtumas tarp laiko, kada pagal paskelbtą tvarkaraštį keleivis turėjo atvykti, ir laiko, kada jis iš tikrųjų atvyko ar kada tikimasi, kad atvyks į galutinės atvykimo vietos stotį;

| 13a) | atvykimas – momentas, kai atvykimo perone traukinio durys yra atviros ir leidžiama išlipti; [51 pakeit.] |
| --- | --- |

13a)

atvykimas – momentas, kai atvykimo perone traukinio durys yra atviros ir leidžiama išlipti; [51 pakeit.]

| 14) | daugkartinis bilietas arba sezono bilietas – bilietas neribotam skaičiui kelionių, kuris suteikia teisę jo teisėtam turėtojui keliauti geležinkeliu tam tikru maršrutu ar tinkle nustatytu laikotarpiu; |
| --- | --- |

14)

daugkartinis bilietas arba sezono bilietas – bilietas neribotam skaičiui kelionių, kuris suteikia teisę jo teisėtam turėtojui keliauti geležinkeliu tam tikru maršrutu ar tinkle nustatytu laikotarpiu;

| 15) | praleistas persėdimas – situacija, kai
  pagal vieną vežimo sutartį arba kelias vežimo sutartis vykdomos
  vienos
  kelionės ar mišrios
  kelionės metu keleivis dėl vienos arba daugiau ankstesnių paslaugų vėlavimo arba atšaukimo nespėja pasinaudoti viena arba daugiau paslaugų; [139 pakeit.] |
| --- | --- |

15)

praleistas persėdimas – situacija, kai
  pagal vieną vežimo sutartį arba kelias vežimo sutartis vykdomos
  vienos
  kelionės ar mišrios
  kelionės metu keleivis dėl vienos arba daugiau ankstesnių paslaugų vėlavimo arba atšaukimo nespėja pasinaudoti viena arba daugiau paslaugų; [139 pakeit.]

| 16) | neįgalus ir riboto judumo asmuo – asmuo, turintis nuolatinę arba laikiną fizinę psichikos, intelekto arba jutimo negalią, kuri, kai asmeniui reikia įveikti tam tikras kliūtis, gali jam trukdyti veiksmingai naudotis visomis tokiomis pačiomis transporto galimybėmis, kokias turi kiti keleiviai, arba asmuo, kurio judumas naudojantis transportu mažesnis dėl jo amžiaus; [53 pakeit.] |
| --- | --- |

16)

neįgalus ir riboto judumo asmuo – asmuo, turintis nuolatinę arba laikiną fizinę psichikos, intelekto arba jutimo negalią, kuri, kai asmeniui reikia įveikti tam tikras kliūtis, gali jam trukdyti veiksmingai naudotis visomis tokiomis pačiomis transporto galimybėmis, kokias turi kiti keleiviai, arba asmuo, kurio judumas naudojantis transportu mažesnis dėl jo amžiaus; [53 pakeit.]

| 17) | bendrosios vežimo sąlygos – geležinkelio įmonės sąlygos, kurias sudaro bendrosios sąlygos ar kiekvienoje valstybėje narėje teisėtai galiojantys tarifai ir kurios, sudarius vežimo sutartį, tampa jos sudėtine dalimi; |
| --- | --- |

17)

bendrosios vežimo sąlygos – geležinkelio įmonės sąlygos, kurias sudaro bendrosios sąlygos ar kiekvienoje valstybėje narėje teisėtai galiojantys tarifai ir kurios, sudarius vežimo sutartį, tampa jos sudėtine dalimi;

| 18) | transporto priemonė – motorinė transporto priemonė ar priekaba, vežamos vežant keleivius; |
| --- | --- |

18)

transporto priemonė – motorinė transporto priemonė ar priekaba, vežamos vežant keleivius;

| 19) | Vienodosios CIV taisyklės – vienodosios tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties (CIV) taisyklės, nustatytos Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties A priede. |
| --- | --- |

19)

Vienodosios CIV taisyklės – vienodosios tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties (CIV) taisyklės, nustatytos Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties A priede.

II skyrius

Vežimo sutartis, informacija ir bilietai

4 straipsnis

Vežimo sutartis

Laikantis šio skyriaus nuostatų, vežimo sutarties sudarymą ir jos vykdymą bei informacijos teikimą ir bilietų pardavimą reglamentuoja I priedo II ir III antraštinių dalių nuostatos.

5 straipsnis

Visiems vienodos vežimo sutarties sąlygos

Nedarydamos

  Nedarydami
  įtakos socialiniams tarifams, geležinkelio įmonės
  , kelionių operatoriai
  arba bilietų pardavėjai
  visuomenei siūlo vežimo
  sutarties
  bei bilietų pardavimo
  sąlygas ir tarifus visuomenei siūlo

  ir pagal šio reglamento 10 straipsnį parduoda bilietus, tęstinės kelionės bilietus ir priima keleivių rezervacijas
  be tiesioginių arba netiesioginių skirtumų, grindžiamų galutinio kliento

  keleivio
  pilietybe, gyvenamąja vieta, geležinkelio įmonės
  , kelionių operatorių
  arba bilietų pardavėjo įsisteigimo vieta Sąjungoje
  , arba būdais, kuriais keleiviai pirko bilietus
  . [55 pakeit.]

6 straipsnis

Dviračiai

Keleiviai turi teisę vežtis dviračius traukinyje, ir, jei dera, už tai imamas pagrįstas mokestis. Kelionės metu jie prižiūri savo dviračius ir rūpinasi, kad dviračiai netrukdytų arba nepadarytų žalos kitiems keleiviams, judėjimo įrangai, bagažui arba geležinkelio veiklai.

  įskaitant greituosius
  ,
  tolimojo susisiekimo
  ,
  tarpvalstybinius ir vietinius traukinius
  .
  Ne vėliau kaip ... [dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos] visuose naujuose ar atnaujintuose keleiviniuose traukiniuose turi būti aiškiai nurodyta speciali surinktų d
  viračių galima nevežti arba jų vežimą apriboti dėl saugos arba veiklos priežasčių, jei

  vežimo erdvė, kurioje būtų nemažiau kaip aštuonios dviračių vietos. Ne vėliau kaip perkant bilietus
  geležinkelio įmonės, bilietų pardavėjai, kelionių operatoriai ir, jei dera, stoties valdytojai keleivius apie nevežimo arba apribojimo

  dviračių vežimo bet kokiuose traukiniuose
  sąlygas informuoja pagal Reglamentą (ES) Nr. 454/2011. [56 pakeit.]

7 straipsnis

Draudimas atsisakyti pareigų ir nustatyti ribas

1.   Pagal šį reglamentą nustatytų pareigų keleivių atžvilgiu negalima apriboti ar jų atsisakyti, ypač į vežimo sutartį įtraukiant leidžiančią nukrypti arba ribojančią nuostatą.
  Bet kokios sutarties sąlygos, kuriomis siekiama tiesiogiai arba netiesiogiai atsisakyti priėmus šį reglamentą atsiradusių teisių, nukrypti nuo jų arba jas varžyti, keleiviams nėra privalomos. [57 pakeit.]

2.   Geležinkelio įmonės
  , kelionių operatoriai ar bilietų pardavėjai
  gali pasiūlyti keleiviui palankesnes, nei nustatyta šiame reglamente, sutarties sąlygas. [58 pakeit.]

8 straipsnis

Pareiga suteikti informaciją apie paslaugų nutraukimą

Geležinkelio įmonės ar, jei dera, už viešųjų paslaugų sutartį atsakinga kompetentinga institucija

  atsakingos kompetentingos institucijos
  tinkamomis priemonėmis, įskaitant neįgaliems asmenims pagal Direktyvoje XXX (14)

  ir Reglamente (ES) Nr. 1300/2014
  nustatytus prieinamumo reikalavimus tinkamas formas,
  ir nedelsdamos iš anksto
  paskelbia apie sprendimus

  pasiūlymus
  dėl nuolatinio arba laikino paslaugų nutraukimo
  arba esminio paslaugų masto sumažinimo
  prieš tų sprendimų

  pasiūlymų
  įgyvendinimą
  ir užtikrina, kad, prieš imantis pasiūlymus įgyvendinti, būtų vykdomos prasmingos ir tinkamos konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais
  . [59 pakeit.]

9 straipsnis

Kelionės informacija

1.   Gavę prašymą, geležinkelio įmonės
  , kelionių operatoriai
  ir bilietų pardavėjai, siūlantys
  savo arba
  vienos ar kelių geležinkelio įmonių vardu sudaryti vežimo sutartis, suteikia keleiviui bent II priedo I dalyje nurodytą informaciją, susijusią su kelionėmis, dėl kurių atitinkama geležinkelio įmonė siūlo sudaryti vežimo sutartį

  sutartis
  . Bilietų pardavėjai, siūlantys vežimo sutartis

  sutartis dėl transporto
  savo vardu, ir kelionių operatoriai suteikia šią informaciją, jeigu jos turi

  . Laikydamosi šio reglamento, geležinkelio įmonės suteikia šią informaciją jų paslaugą parduodantiems bilietų pardavėjams ir kitoms geležinkelio įmonėms. [60 pakeit.]

2.   Kelionės metu, taip pat persėdimo stotyse, geležinkelio įmonės ir, jei įmanoma

  taikytina
  , bilietų pardavėjai suteikia keleiviams bent jau II priedo II dalyje nurodytą informaciją.
  Laikydamosi šio reglamento, geležinkelio įmonės suteikia šią informaciją jų paslaugą parduodantiems bilietų pardavėjams ir kitoms geležinkelio įmonėms. [61 pakeit.]

3.   1 ir 2 dalyse nurodyta informacija suteikiama tinkamiausia forma, be kitų priemonių,

  nurodytą informaciją keleiviams suteikia geležinkelio įmonės
  ,
  kelionių operatoriai ir bilietų pardavėjai
  , naudojantis
  lengvai prieinamomis, plačiai naudojamomis ir, 2 dalies atveju – tikralaikėmis
  naujausiomis ryšių technologijomis
  ir, kai įmanoma, raštu, siekiant suteikti keleiviams visą pagal šio reglamento II priedą reikalingą informaciją
  . Ypatingas dėmesys skiriamas tam, kad būtų užtikrinama, kad ši informacija neįgaliems asmenims atitiktų Direktyvoje XXX, ir Komisijos

  R
  eglamente (ES) Nr. 454/2011
  ir Reglamente (ES) Nr. 1300
  /
  2014
  nustatytus reikalavimus
  . Turi būti aiškiai nurodytos formos, kuriomis informaciją gali gauti riboto judumo asmenys. [62 pakeit.]

4.   Stoties

  Siekiant panaikinti bet kokią keleivių diskriminaciją, geležinkelio įmonės, stočių
  valdytojai ir infrastruktūros valdytojai geležinkelio įmonėms ir bilietų pardavėjams

  tikruoju laiku viešai skelbia
  tikralaikius duomenis, susijusius su traukiniais, įskaitant kitų geležinkelio įmonių eksploatuojamus traukinius, teikia visiems vienodomis sąlygomis. [63 pakeit.]

4a.
     
  Bendradarbiaudamos su stočių ir infrastruktūros valdytojais geležinkelio įmonės tvarkaraščiuose nurodo informaciją apie geležinkelio jungtis ir stotis. [64 pakeit.]

10 straipsnis

Galimybė įsigyti bilietus, tęstinės kelionės bilietus ir juos rezervuoti

1.   Geležinkelio įmonės ir bilietų pardavėjai siūlo bilietus ir, jei įmanoma,

  ir
  tęstinės kelionės bilietus bei galimybę juos rezervuoti. Jie kuo labiau stengiasi pasiūlyti tęstinės kelionės bilietus, be kitų kelionių, kelionėms į užsienį
  arba kelionėms naktiniais traukiniais
  ir kelionėms, kurias vykdo daugiau nei viena geležinkelio įmonė. [65 pakeit.]

2.   Nepažeisdami 3 ir 4 dalių geležinkelio įmonė ir bilietų pardavėjai platina bilietus keleiviams bent vienu iš šių pardavimo punktų:

| (a) | bilietų kasose ar bilietų pardavimo automatuose; |
| --- | --- |

(a)

bilietų kasose ar bilietų pardavimo automatuose;

| (b) | telefonu, internetu arba kitokia plačiai naudojama informacine technologija; |
| --- | --- |

(b)

telefonu, internetu arba kitokia plačiai naudojama informacine technologija;

| (c) | traukiniuose. |
| --- | --- |

(c)

traukiniuose.

Valstybės narės

  Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1370/2007
   (15)

  nurodytos kompetentingos institucijos
  gali reikalauti, kad geležinkelio įmonės platintų bilietus paslaugoms, teikiamoms pagal viešųjų paslaugų sutartis daugiau nei viename pardavimo punkte. [66 pakeit.]

3.   Geležinkelio įmonės siūlo galimybę įsigyti pageidaujamos paslaugos bilietus traukinyje, išskyrus atvejus, kai ši galimybė neleidžiama ar ribojama dėl
  tinkamai pagrįstų priežasčių, susijusių su
  saugumo ar kovos su sukčiavimu politikos

  politika
  , ar taikant privalomą traukinių bilietų rezervavimą, ar dėl pagrįstų komercinių priežasčių
  , įskaitant laisvos erdvės ar vietų apribojimus
  . [67 pakeit.]

4.   Kai išvykimo stotyje nėra bilietų kasų ar bilietų pardavimo automatų, keleiviai stotyje informuojami apie:

| (a) | galimybę įsigyti bilietus telefonu ar internetu arba traukinyje bei apie tokio pirkimo tvarką; |
| --- | --- |

(a)

galimybę įsigyti bilietus telefonu ar internetu arba traukinyje bei apie tokio pirkimo tvarką;

| (b) | artimiausią geležinkelio stotį ar vietą, kurioje yra bilietų kasos ir (arba) bilietų pardavimo automatai. |
| --- | --- |

(b)

artimiausią geležinkelio stotį ar vietą, kurioje yra bilietų kasos ir (arba) bilietų pardavimo automatai.

5.   Jei išvykimo stotyje nėra bilietų kasų arba prieinamo bilietų pardavimo automato, neįgalūs ir riboto judumo asmenys

  ar kitos priemonės įsigyti bilietus iš anksto, keleiviai
  bilietus be priemokos gali pirkti traukinyje. [68 pakeit.]

6.   Jei keleivis gauna atskirus bilietus vienai geležinkelio kelionei
  ar mišriai kelionei
  , sudarytai iš paslaugų, kurias iš eilės teikia viena arba kelios geležinkelio įmonės, jo teisės, susijusios su informacija, pagalba, rūpinimusi ir kompensacija, yra lygiavertės teisėms, garantuojamoms turint tęstinės kelionės bilietą, ir galioja visą kelionę
  ar mišrią kelionę
  nuo išvykimo iki galutinės paskirties vietos, nebent keleivis būtų raštu informuotas kitaip. Tokioje informacijoje turi būti visų pirma nurodoma, kad praleidęs persėdimą keleivis netektų teisės gauti pagalbą arba kompensaciją, grindžiamą visu kelionės ilgiu. Pareigą įrodyti, kad ši informacija buvo pateikta, turi geležinkelio įmonė, jos agentas, kelionių operatorius arba bilietų pardavėjas. [140 pakeit.]

10a straipsnis

Informacijos apie kelionę teikimas pasitelkiant programų sąsajas

1.
     
  Geležinkelio įmonės nediskriminacinę prieigą prie visos informacijos apie kelionę, įskaitant 9 straipsnyje nurodytą realiuoju laiku teikiamą operatyvinę informaciją apie tvarkaraščius ir tarifus suteikia naudodamos programų sąsajas.

2.
     
  Geležinkelio įmonės kelionių operatoriams, bilietų pardavėjams ir kitoms geležinkelio įmonėms, parduodančioms jų paslaugas, per programų sąsajas teikia nediskriminacinę prieigą prie rezervavimo sistemų, kad jos galėtų sudaryti vežimo sutartis ir išduoti bilietus, tęstinės kelionės bilietus ir atlikti rezervacijas taip, kad užtikrintų tinkamiausią ir ekonomiškai efektyviausią kelionę, įskaitant tarpvalstybinę kelionę.

3.
     
  Geležinkelio įmonės užtikrina, kad programų sąsajų techninės specifikacijos būtų tinkamai dokumentuotos ir viešai bei nemokamai prieinamos. Programų sąsajoms naudojami atvirieji standartai, įprastai naudojami protokolai ir automatinio nuskaitymo formatai, kad būtų užtikrintas jų sąveikumas.

4.
     
  Geležinkelio įmonės užtikrina, kad, išskyrus ekstremalias situacijas, bet koks jų programų sąsajų techninių specifikacijų pakeitimas kelionių operatoriams ir bilietų pardavėjams būtų prieinamas kuo anksčiau ir likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki pakeitimo įgyvendinimo. Ekstremalios situacijos turi būti patvirtintos dokumentais, o dokumentai pateikiami kompetentingoms institucijoms, jei jos to paprašo.

5.
     
  Geležinkelio įmonės užtikrina, kad prieiga prie programų sąsajų būtų suteikiama nediskriminuojant, užtikrinant vienodo lygio prieinamumą ir veiksmingumą, įskaitant pagalbą, galimybę susipažinti su visais dokumentais, standartais, protokolais ir formatais. Kelionių operatorių ir bilietų pardavėjų padėtis neturėtų būti prastesnė, palyginti su pačiomis geležinkelio įmonėmis.

6.
     
  Programų sąsajos sukuriamos pagal Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2017/1926
   (16)
  . [70 pakeit.]

III SKYRIUS

GELEŽINKELIO ĮMONIŲ ATSAKOMYBĖ UŽ KELEIVIUS IR JŲ BAGAŽĄ

11 straipsnis

Atsakomybė už keleivius ir bagažą

Atsižvelgiant į šio skyriaus nuostatas ir nepažeidžiant taikytinos nacionalinės teisės, numatančios keleivių teisę gauti papildomą kompensaciją už žalą, geležinkelio įmonių atsakomybę už keleivius ir jų bagažą reglamentuoja I priedo IV antraštinės dalies I, III ir IV skyriai bei VI ir VII antraštinės dalys.

12 straipsnis

Draudimas ir draudimo apsauga keleivio mirties arba susižeidimo atvejais

Geležinkelio įmonė turi būti tinkamai apdrausta, kaip nustatyta Direktyvos 2012/34/ES 22 straipsnyje ir remiantis geležinkelio įmonės rizikos vertinimu, ar imtis lygiaverčių priemonių tam, kad galėtų atsakyti už prievoles, kylančias iš šio reglamento.

13 straipsnis

Išankstiniai mokėjimai

1.   Jei keleivis žūsta ar sužeidžiamas, geležinkelio įmonė, kaip nurodyta I priedo 26 straipsnio 5 dalyje, nedelsdama ir visais atvejais ne vėliau kaip per penkiolika dienų po to, kai nustatomas teisę gauti kompensaciją turintis fizinis asmuo, atlieka tokius reikiamus išankstinius mokėjimus, kad būtų patenkinti skubūs ekonominiai poreikiai, proporcingi patirtai žalai.

2.   Nepažeidžiant 1 dalies, išankstinio mokėjimo suma yra ne mažiau kaip 21 000 EUR keleiviui mirties atveju.

3.   Išankstinis mokėjimas nelaikomas atsakomybės pripažinimu ir sumokėta suma gali būti atskaityta iš kitų sumų, vėliau sumokamų pagal šį reglamentą, bet ši suma yra negrąžintina, išskyrus atvejus, kai žala sukelta dėl keleivio aplaidumo ar kaltės ar kai asmuo, kuriam sumokėta ši suma, nėra teisę gauti kompensaciją turintis asmuo.

14 straipsnis

Atsakomybės ginčijimas

Net jeigu geležinkelio įmonė ginčija savo atsakomybę dėl keleivio, kurį ji vežė, fizinio sužalojimo, ji imasi visų reikiamų pastangų padėti keleiviui, kuris reikalauja kompensacijos dėl nuostolių iš trečiųjų asmenų.

IV SKYRIUS

VĖLAVIMAS, PRALEISTI PERSĖDIMAI IR ATŠAUKIMAS

15 straipsnis

Atsakomybė dėl vėlavimų, praleistų persėdimų ir atšaukimų

Atsižvelgiant į šio skyriaus nuostatas, geležinkelio įmonių atsakomybę dėl vėlavimų, praleistų persėdimų ir atšaukimų reglamentuoja I priedo IV antraštinės dalies II skyrius.

16 straipsnis

Bilieto kainos grąžinimas ir nukreipimas kitu maršrutu

1.   Jeigu išvykimo metu arba kelionės, vykdomos pagal vieną vežimo sutartį, metu praleidus persėdimą pagrįstai galima tikėtis, kad atvykti

  atvykti
  į 
  kelionės nuo pradinės iki galutinės stoties
  galutinę atvykimo vietą pagal vežimo sutartį

  sutartis
  bus vėluojama daugiau nei 60 minučių
  arba kad kelionė bus atšaukta
  , keleivis turi turėti galimybę nedelsiant pasirinkti vieną iš šių galimybių: [71 pakeit.]

| a) | visos bilieto kainos grąžinimą tomis pačiomis sąlygomis, kuriomis buvo už jį sumokėta, už nenuvažiuotą kelionės dalį ar dalis ir jau nuvažiuotą dalį ar dalis, jei kelionė nebeatitinka keleivio pradinių kelionės planų, prireikus ir grįžimo į pradinę išvykimo vietą paslaugos suteikimą esant anksčiausiai galimybei. Bilieto kaina grąžinama tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip kompensacijų išmokėjimas pagal 17 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

visos bilieto kainos grąžinimą tomis pačiomis sąlygomis, kuriomis buvo už jį sumokėta, už nenuvažiuotą kelionės dalį ar dalis ir jau nuvažiuotą dalį ar dalis, jei kelionė nebeatitinka keleivio pradinių kelionės planų, prireikus ir grįžimo į pradinę išvykimo vietą paslaugos suteikimą esant anksčiausiai galimybei. Bilieto kaina grąžinama tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip kompensacijų išmokėjimas pagal 17 straipsnį;

| b) | tęsti kelionę ar keliauti kitu maršrutu, esant panašioms transporto sąlygoms
  ir be priemokos
  , į galutinę atvykimo vietą esant anksčiausiai galimybei
  , įskaitant atvejus, kai dėl vėlavimo arba atšaukimo ankstesniame kelionės arba transporto grandinės etape keleiviai praleidžia persėdimą. Tokiu atveju keleiviui leidžiama pasinaudoti kita turima paslauga, kuri padėtų pasiekti galutinę atvykimo vietą, net jeigu nėra specialios rezervacijos arba kitas traukinys priklauso kitai geležinkelio įmonei
  ; [72 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

tęsti kelionę ar keliauti kitu maršrutu, esant panašioms transporto sąlygoms
  ir be priemokos
  , į galutinę atvykimo vietą esant anksčiausiai galimybei
  , įskaitant atvejus, kai dėl vėlavimo arba atšaukimo ankstesniame kelionės arba transporto grandinės etape keleiviai praleidžia persėdimą. Tokiu atveju keleiviui leidžiama pasinaudoti kita turima paslauga, kuri padėtų pasiekti galutinę atvykimo vietą, net jeigu nėra specialios rezervacijos arba kitas traukinys priklauso kitai geležinkelio įmonei
  ; [72 pakeit.]

| c) | tęsti kelionę ar keliauti kitu maršrutu, esant panašioms transporto sąlygoms, į galutinę atvykimo vietą vėlesne keleiviui patogia data
  , tačiau ne vėliau kaip praėjus vienam mėnesiui po to, kai paslauga vėl pradedama teikti
  . [73 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

tęsti kelionę ar keliauti kitu maršrutu, esant panašioms transporto sąlygoms, į galutinę atvykimo vietą vėlesne keleiviui patogia data
  , tačiau ne vėliau kaip praėjus vienam mėnesiui po to, kai paslauga vėl pradedama teikti
  . [73 pakeit.]

2.   Taikant 1 dalies b punkto reikalavimus, kelionę kitu maršrutu panašiomis vežimo sąlygomis gali vykdyti bet kuri geležinkelio įmonė ir gali būti vežama aukštesne klase bei alternatyvių rūšių
  sausumos
  transportu, tačiau be papildomų išlaidų keleiviams. Geležinkelio įmonės stengiasi, kad keleiviams nebūtų papildomų persėdimų. Visas laikas, per kurį alternatyvių rūšių transportu nuvažiuojama likusi nebaigtos pagal planą pradinės kelionės dalis, turi būti panašus į tvarkaraštyje numatytą pradinės kelionės laiką. Keleiviams nesiūloma važiuoti žemesne klase, nebent važiuoti kitu maršrutu įmanoma tik žemesne klase. [74 pakeit.]

3.   Važiavimo kitu maršrutu paslaugos teikėjai turi rūpintis, kad neįgaliems ir riboto judumo asmenims suteiktų

  suteikia
  panašaus lygio
  pagalbą ir
  prieigą prie alternatyvių

  siūlydami alternatyvias transporto paslaugas. Šios alternatyvios paslaugos gali būti bendros visiems keleiviams arba, jei taip nusprendžia vežėjas, individuali
  transporto paslaugų

  priemonė, pritaikyta specialiems tam tikrų neįgalių ar riboto judumo asmenų poreikiams
  . [75 pakeit.]

17 straipsnis

Bilieto kainos kompensavimas

1.   Neprarasdamas teisės

  Išsaugodamas teisę
  į transportą, keleivis iš geležinkelio įmonės gali reikalauti kompensacijos už vėlavimą, jei jo traukinys iš išvykimo vietos į atvykimo vietą, nurodytas
  ant bilieto arba bilietų pagal vieną ar kelias
  vežimo sutartyje

  sutartis
  , važiuoja vėluodamas ir už šį vėlavimą nebuvo grąžinta bilieto kaina pagal 16 straipsnio nuostatas. Minimalios kompensacijos už vėlavimą yra:

| a) | 25

  50
   % bilieto kainos tuo atveju, kai vėluojama nuo 60 iki 119

  90
  minučių; |
| --- | --- |

a)

25

  50
   % bilieto kainos tuo atveju, kai vėluojama nuo 60 iki 119

  90
  minučių;

| b) | 50

  75
   % bilieto kainos tuo atveju, kai vėluojama 120 ar daugiau

  nuo 91 iki 120
   minučių; |
| --- | --- |

b)

50

  75
   % bilieto kainos tuo atveju, kai vėluojama 120 ar daugiau

  nuo 91 iki 120
   minučių;

| ba) | 100 % bilieto kainos tuo atveju, kai vėluojama 121 ar daugiau minučių. [76 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

100 % bilieto kainos tuo atveju, kai vėluojama 121 ar daugiau minučių. [76 pakeit.]

2.   1 dalis taip pat taikoma keleiviaams, kurie turi daugkartinį bilietą ar sezono bilietą. Jeigu jie patyrė pasikartojančių vėlavimų ar atšaukimų per daugkartinio
  bilieto, nuolaidų kortelės
  arba sezono bilieto galiojimo laikotarpį, jie gali reikalauti atitinkamos kompensacijos pagal geležinkelio įmonės kompensavimo taisykles. Šiomis taisyklėmis apibrėžiami vėlavimo nustatymo ir kompensacijos apskaičiavimo kriterijai. Jei trumpesnis nei 60 minučių vėlavimas kartojasi per daugkartinio arba sezono bilieto galiojimo laikotarpį, vėlavimo trukmė sumuojama, o keleiviams kompensuojama pagal geležinkelio įmonės kompensavimo taisykles

  tvarką, nustatytą 1 dalies a, b ir ba punktuose
  . [77 pakeit.]

3.   Kompensacijos už
  atšaukimą arba
  vėlavimą apskaičiuojamos pagal visą kainą, kurią keleivis faktiškai sumokėjo už paslaugą, kuri
  buvo atšaukta arba
  vėlavo. Kai vežimo sutartis yra dėl kelionės į abi puses, apskaičiuojant kompensaciją už
  atšaukimą arba
  vėlavimą kelionės pirmyn ar atgal atveju remiamasi puse už bilietą sumokėtos kainos. Kompensacija už
  atšaukimą arba
  vėlavimą suteikiant paslaugas pagal kitos rūšies vežimo sutartį, leidžiančią keliauti keliais atitinkamais maršrutais, apskaičiuojama proporcingai pagal visą bilieto kainą. [78 pakeit.]

4.   Apskaičiuojant vėlavimo trukmę neatsižvelgiama į vėlavimą, kuris įvyko už Sąjungos teritorijos ribų, jeigu geležinkelio įmonė gali tai įrodyti.

5.   Kompensacija už bilieto kainą sumokama per vieną mėnesį nuo prašymo dėl kompensacijos pateikimo. Kompensacija gali būti išmokėta čekiais ir (arba) suteikiant kitas paslaugas, jei sąlygos yra lanksčios (visų pirma dėl galiojimo laikotarpio ir paskirties vietos). Kompensacija išmokama pinigais keleiviui paprašius.

6.   Iš kompensacijos už bilieto kainą neišskaičiuojamos finansinio sandorio išlaidos, pavyzdžiui, mokesčiai, išlaidos už telefoną ar pašto ženklus. Geležinkelio įmonės gali nustatyti minimalią sumą, už kurią mažesnės kompensacijos nebus išmokamos. Ši minimali suma negali būti didesnė kaip 4

  5
  EUR už bilietą. [79 pakeit.]

7.   Keleiviai neturi teisės į kompensaciją, jei apie vėlavimą jam

  jiems
  pranešta prieš tai, kai jis nusipirko

  nusiperkant
  bilietą, arba jei atvykus kitu traukiniu ar pakeitus maršrutą pavėluojama mažiau nei 60 minučių. [80 pakeit.]

8.   Geležinkelio įmonė neįpareigota mokėti kompensacijos, jeigu ji gali įrodyti, kad paslaugą suteikti pavėlavo dėl ekstremalių oro sąlygų arba didelės stichinės nelaimės, dėl kurių paslaugą teikti būtų buvę pavojinga, ir kad vėlavimo nebuvo galima nei numatyti, nei išvengti, net jeigu ji būtų ėmusis visų įmanomų priemonių.
  [81 pakeit.]

18 straipsnis

Pagalba

1.   Vėlavimo atvykstant ar išvykstant atveju geležinkelio įmonė, bilietų pardavėjas ar stoties valdytojas
  pagal 9 straipsnį
  keleivius informuoja apie padėtį ir apie numatomą išvykimo laiką bei numatomą atvykimo laiką, kai tik turi tokią informaciją. [83 pakeit.]

2.   Ilgesnio nei 60 minučių 1 dalyje nurodyto vėlavimo atveju keleiviams taip pat turi būti nemokamai pasiūlyta:

| a) | maisto ir gaiviųjų gėrimų atsižvelgiant į laukimo laiką, jei jų yra traukinyje ar stotyje arba jie pagrįstai gali būti pateikti atsižvelgiant į tokius kriterijus, kaip nuotolis iki tiekėjo, atvežimo laikas ir kaina; |
| --- | --- |

a)

maisto ir gaiviųjų gėrimų atsižvelgiant į laukimo laiką, jei jų yra traukinyje ar stotyje arba jie pagrįstai gali būti pateikti atsižvelgiant į tokius kriterijus, kaip nuotolis iki tiekėjo, atvežimo laikas ir kaina;

| b) | kai ir kur tai fiziškai įmanoma, viešbutis ar kita apgyvendinimo vieta ir transportas iš geležinkelio stoties į apgyvendinimo vietą tais atvejais, kai būtina apsistoti vieną ar daugiau naktų arba atsiranda būtinybė apsistoti ilgiau nei numatyta
  , atsižvelgiant į neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų prieigos reikalavimus ir atestuotų tarnybinių gyvūnų poreikius
  ; [84 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

kai ir kur tai fiziškai įmanoma, viešbutis ar kita apgyvendinimo vieta ir transportas iš geležinkelio stoties į apgyvendinimo vietą tais atvejais, kai būtina apsistoti vieną ar daugiau naktų arba atsiranda būtinybė apsistoti ilgiau nei numatyta
  , atsižvelgiant į neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų prieigos reikalavimus ir atestuotų tarnybinių gyvūnų poreikius
  ; [84 pakeit.]

| c) | jei traukinys sustabdytas kelyje, kai ir kur tai fiziškai įmanoma, transportas nuo traukinio iki geležinkelio stoties, alternatyvios išvykimo vietos ar iki galutinės atvykimo vietos pagal teikiamą paslaugą. |
| --- | --- |

c)

jei traukinys sustabdytas kelyje, kai ir kur tai fiziškai įmanoma, transportas nuo traukinio iki geležinkelio stoties, alternatyvios išvykimo vietos ar iki galutinės atvykimo vietos pagal teikiamą paslaugą.

3.   Jei geležinkelio paslauga nebegali būti toliau teikiama, geležinkelio įmonės kuo greičiau suorganizuoja alternatyvias transporto paslaugas keleiviams.

4.   
  Nukentėjusiems keleiviams
  geležinkelio įmonės keleivio prašymu

  pasiūlo
  ant bilieto arba kitomis priemonėmis patvirtina

  patvirtinti
  , atsižvelgiant į tai, kas įvyko, kad geležinkelio paslauga buvo suteikta pavėluotai, dėl jos buvo praleistas persėdimas, arba kad tos paslaugos teikimas buvo atšauktas.
  Šis patvirtinimas visų pirma taikomas 17 straipsnio nuostatoms, su sąlyga, kad daugkartinį arba sezono bilietą turintis keleivis įrodytų, kad jis keliavo naudodamasis paveikta paslauga. [85 pakeit.]

5.   Taikydama 1, 2, 3 ir 4 dalis, paslaugas teikianti geležinkelio įmonė ypatingą dėmesį skiria neįgalių ir, riboto judumo asmenų ir, juos lydinčių asmenų
  ir atestuotų tarnybinių gyvūnų
  poreikiams. [86 pakeit.]

6.   Be įpareigojimų, kurie geležinkelio įmonėms nustatyti Direktyvos 2012/34/ES 13a straipsnio 3 dalyje, vykdymo, geležinkelio stoties, kurioje kiekvieną metų dieną aptarnaujama vidutiniškai bent 10 000 keleivių, stoties valdytojas, laikydamasis tinkamo nenumatytų atvejų plano, užtikrina suderintą stoties

  valstybės narės
  , geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojo veiklą, kad pasirengtų galimam dideliam paslaugų teikimo sutrikdymui ir dideliam vėlavimui, dėl kurių stotyje bus daug sugaišintų keleivių. Pagal planą užtikrinama, kad sugaišintiems keleiviams būtų teikiama tinkama pagalba ir informacija, kurių forma, be kitų reikalavimų, atitiktų Direktyvoje XXX nustatytus prieinamumo reikalavimus. Gavęs prašymą, stoties valdytojas planą ir visus jo pakeitimus pateikia nacionalinei vykdančiajai įstaigai arba bet kuriai kitai valstybės narės paskirtai įstaigai. Geležinkelio stočių, kuriose kiekvieną metų dieną aptarnaujama vidutiniškai iki 10 000 keleivių, visais įmanomais būdais stengiasi koordinuoti stoties naudotojų veiksmus ir tokiomis aplinkybėmis padėti sugaišintiems keleiviams ir juos informuoti

  įmonės
  ,
  stočių valdytojai
  ir
  infrastruktūros valdytojai bendradarbiauja siekdami užtikrinti, kad į Direktyvos 2012/34/ES 13a straipsnio 3 dalyje nurodytus nenumatytų atvejų planus būtų įtraukti reikalavimai dėl perspėjimo ir informacinių sistemų prieinamumo reikalavimų
  . [87 pakeit.]

19 straipsnis

Regresinis reikalavimas

Jei geležinkelio įmonė sumokėjo kompensaciją arba įvykdė kitus įpareigojimus pagal šį reglamentą, nė viena šio reglamento arba nacionalinės teisės nuostata negali būti aiškinama kaip varžanti geležinkelio įmonės teisę išsireikalauti iš bet kurio asmens, įskaitant trečiąsias šalis, išlaidų atlyginimą pagal taikytinus teisės aktus. Šis reglamentas visų pirma niekaip nevaržo geležinkelio įmonės teisės išsireikalauti išlaidų atlyginimą iš trečiosios šalies, turinčios sutartį su geležinkelio įmone ir prisidėjusios prie įvykio, dėl kurio reikia mokėti kompensaciją arba vykdyti kitus įpareigojimus. Negali būti aiškinama, kad kuri nors šio reglamento nuostata kaip nors varžo trečiosios šalies, išskyrus keleivį, turinčios sutartį su geležinkelio įmone, teisę išsireikalauti iš geležinkelio įmonės išlaidų atlyginimą arba kompensaciją pagal atitinkamus taikytinus teisės aktus.
  [88 pakeit.]

V SKYRIUS

NEĮGALŪS IR RIBOTO JUDUMO ASMENYS

20 straipsnis

Teisė į transportą

1.   Geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai, aktyviai dalyvaujant neįgaliems ir riboto judumo asmenims atstovaujančioms organizacijoms, nustato, jei dar neturi nustatytų, prieigos vienodomis sąlygomis taisykles, taikomas vežant neįgalius ir riboto judumo asmenis, įskaitant jų padėjėjus. Pagal taisykles
  , jei neįmanoma užtikrinti savarankiško judumo,
  keleivį gali
  nemokamai
  lydėti šuo vedlys

  atestuotas tarnybinis gyvūnas arba jį lydintis asmuo
  , kaip nustatyta atitinkamuose nacionaliniuose reikalavimuose.
  , ir turi būti užtikrinta, kad geležinkelių transportas būtų nedelsiant prieinamas neįgaliems ir riboto judumo asmenims, kai tai įmanoma; [89 pakeit.]

2.   Rezervavimas ir bilietai neįgaliems ir riboto judumo asmenims siūlomi be jokio papildomo mokesčio. Geležinkelio įmonė, bilietų pardavėjas ar kelionių operatorius neturėtų atsisakyti priimti rezervacijos ar parduoti bilietą neįgaliam ar riboto judumo asmeniui ar reikalauti, kad toks asmuo būtų lydimas kito asmens, išskyrus atvejus, kai tai būtina siekiant laikytis 1 dalyje nurodytų prieigos taisyklių.

20a straipsnis

Geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai, laikydamiesi TSS, riboto judumo asmenims taip pat užtikrina, kad stotis, peronai, riedmenys ir kiti įrenginiai būtų prieinami neįgaliems asmenims ir riboto judumo asmenims. [90 pakeit.]

21 straipsnis

Neįgaliems ir riboto judumo asmenims teikiama informacija

1.   Gavęs prašymą, stoties valdytojas, geležinkelio įmonė, bilietų pardavėjas ar kelionių operatorius, be kitų priemonių, Reglamente (ES) Nr. 454/2011
  , Direktyvoje XXX
  ir Direktyvoje XXX

  Reglamente (ES) Nr. 1300/2014
  nustatytus prieinamumo reikalavimus atitinkančia forma informuoja neįgalius ir riboto judumo asmenis apie stoties ir susijusios įrangos, geležinkelio paslaugų prieinamumą, apie riedmenų prieigos sąlygas pagal 20 straipsnio 1 dalyje nurodytas prieigos taisykles ir apie patogumus traukiniuose. [91 pakeit.]

2.   Kai geležinkelio įmonė, bilietų pardavėjas arba kelionių operatorius taiko išimtį pagal 20 straipsnio 2 dalį, atitinkamam neįgaliam ar riboto judumo asmeniui paprašius, ji arba jis raštu praneša tokių veiksmų priežastis per penkias darbo dienas nuo atsisakymo rezervuoti ar išduoti bilietą arba pareikalavimo, kad asmuo būtų lydimas. Geležinkelio įmonė, bilietų pardavėjas arba kelionių operatorius visomis išgalėmis stengiasi

  pasiūlo
  tokiam asmeniui pasiūlyti, atsižvelgiant į jo reikmes, alternatyvias transporto paslaugas. [92 pakeit.]

22 straipsnis

Pagalba geležinkelio stotyse

1.   Jei neįgalus ar riboto judumo asmuo išvyksta iš aprūpintos personalu geležinkelio stoties, vyksta per ją ar atvyksta į ją, geležinkelio stoties valdytojas arba geležinkelio įmonė (arba ir stoties valdytojas, ir geležinkelio įmonė), nepažeisdami 20 straipsnio 1 dalyje nurodytų prieigos taisyklių, nemokamai suteikia tokią pagalbą, kad asmuo galėtų įsėsti į išvyksiantį traukinį, persėsti į kitą traukinį ar išlipti iš atvykusio traukinio, į kurį jis ar ji nusipirko bilietą.
  Pagalbos rezervavimas visada turi būti teikiamas be priemokos, neatsižvelgiant į naudojamą ryšių kanalą. [93 pakeit.]

2.   Nesant
  lydinčiojo personalo traukinyje ar
  personalo stotyje, geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai imasi visų pagrįstų pastangų suteikti neįgaliems ir

  ar
  riboto judumo asmenims prieigą keliauti geležinkeliu
  , laikantis Direktyvoje XXX [Europos prieinamumo aktas] ir Reglamente (ES) Nr
  . 
  454/2011 nustatytų prieinamumo reikalavimų. [94 pakeit.]

3.   Stotyse, kuriose nėra personalo, geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai užtikrina, kad lengvai gaunama informacija, be kitų priemonių, Direktyvoje XXX
  ir Reglamente (ES) Nr. 1300/2014
  nustatytus prieinamumo reikalavimus atitinkančia forma būtų skelbiama pagal prieigos taisykles, nurodytas 20 straipsnio 1 dalyje, apie artimiausią stotį, kurioje yra personalas, ir tiesiogiai prieinamą pagalbą neįgaliems ir riboto judumo asmenims. [95 pakeit.]

4.   Pagalba stotyse turi būti teikiama visą laiką, kol važiuoja traukiniai.
  [96 pakeit.]

23 straipsnis

Pagalba traukiniuose

1.   Nepažeisdama 20 straipsnio 1 dalyje nurodytų prieigos taisyklių, geležinkelio įmonė neįgaliam ir riboto judumo asmeniui nemokamai suteikia pagalbą traukinyje ir įsėdant į traukinį bei išlipant iš jo.

2.   Nesant lydinčiojo personalo traukinyje, geležinkelio įmonės imasi visų pagrįstų pastangų sudaryti

  vis tiek sudaro
  sąlygas neįgaliems arba riboto judumo asmenims keliauti geležinkeliu. [97 pakeit.]

3.   Taikant šį straipsnį, pagalba traukinyje – visos protingos pastangos suteikti Neįgaliam ar riboto judumo asmeniui pagalbą siekiant sudaryti šiam asmeniui sąlygas

  turi būti suteikta pagalba, kad jis galėtų
  naudotis tomis pačiomis paslaugomis traukinyje, kuriomis gali naudotis kiti keleiviai, tuo atveju, jei dėl savo negalios ar riboto judumo asmuo negali savarankiškai ir saugiai naudotis šiomis paslaugomis. [98 pakeit.]

4.   Pagalba traukiniuose turi būti teikiama visą laiką, kol važiuoja traukiniai.
  [99 pakeit.]

24 straipsnis

Pagalbos teikimo sąlygos

Geležinkelio įmonės, stoties valdytojai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai bendradarbiauja, kad neįgaliems ir riboto judumo asmenims būtų
  nemokamai
  teikiama 20 ir 21 straipsniuose numatyta pagalba pagal toliau pateikiamų punktų nuostatas: [100 pakeit.]

| a) | pagalba
  stotyse
  suteikiama
  tuo laiku, kai teikiamos vežimo geležinkeliu paslaugos
  , jei geležinkelio įmonei, stoties valdytojui, bilietų pardavėjui ar kelionių operatoriui, iš kurio pirktas bilietas, pranešama apie tai, kad asmeniui reikės tokios pagalbos, bent 48

  12
  valandų prieš tai, kai reikės suteikti pagalbą.
  Jeigu stotyje kasdien aptarnaujama daugiau kaip 10 000 keleivių, išankstinio pranešimo nereikia, tačiau asmuo, kuriam reikia pagalbos, atitinkamoje stotyje turi būti ne vėliau kaip likus 30 minučių iki traukinio išvykimo. Jeigu stotyje kasdien aptarnaujama daugiau nuo 2 000 iki 10 000 keleivių, pranešimas turi būti perduotas ne vėliau kaip prieš tris valandas.
  Kai įsigijus bilietą arba sezono bilietą galima vykti į daugkartines keliones, turi užtekti vieno pranešimo, jei pateikiama tinkama informacija apie vėlesnes keliones. Toks pranešimas turi būti persiunčiamas visoms kitoms geležinkelio įmonėms ir stoties valdytojams, susijusiems su asmens kelione; [101 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

pagalba
  stotyse
  suteikiama
  tuo laiku, kai teikiamos vežimo geležinkeliu paslaugos
  , jei geležinkelio įmonei, stoties valdytojui, bilietų pardavėjui ar kelionių operatoriui, iš kurio pirktas bilietas, pranešama apie tai, kad asmeniui reikės tokios pagalbos, bent 48

  12
  valandų prieš tai, kai reikės suteikti pagalbą.
  Jeigu stotyje kasdien aptarnaujama daugiau kaip 10 000 keleivių, išankstinio pranešimo nereikia, tačiau asmuo, kuriam reikia pagalbos, atitinkamoje stotyje turi būti ne vėliau kaip likus 30 minučių iki traukinio išvykimo. Jeigu stotyje kasdien aptarnaujama daugiau nuo 2 000 iki 10 000 keleivių, pranešimas turi būti perduotas ne vėliau kaip prieš tris valandas.
  Kai įsigijus bilietą arba sezono bilietą galima vykti į daugkartines keliones, turi užtekti vieno pranešimo, jei pateikiama tinkama informacija apie vėlesnes keliones. Toks pranešimas turi būti persiunčiamas visoms kitoms geležinkelio įmonėms ir stoties valdytojams, susijusiems su asmens kelione; [101 pakeit.]

| b) | geležinkelio įmonės, stoties valdytojai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai imasi visų priemonių, reikalingų pranešimams gauti; |
| --- | --- |

b)

geležinkelio įmonės, stoties valdytojai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai imasi visų priemonių, reikalingų pranešimams gauti;

| c) | jei nepateikiamas joks pranešimas pagal a punktą, geležinkelio įmonė ir stoties valdytojas deda visas protingas pastangas suteikti tokią pagalbą, kad neįgalus ar riboto judumo asmuo galėtų keliauti; |
| --- | --- |

c)

jei nepateikiamas joks pranešimas pagal a punktą, geležinkelio įmonė ir stoties valdytojas deda visas protingas pastangas suteikti tokią pagalbą, kad neįgalus ar riboto judumo asmuo galėtų keliauti;

| d) | nepažeisdamas kitų subjektų įgaliojimų dėl zonų, esančių už geležinkelio stoties patalpų ribų, stoties valdytojas ar kitas įgaliotas asmuo geležinkelio stoties viduje ir jos išorėje paskiria vietas, kuriose neįgalūs ir riboto judumo asmenys gali pranešti apie savo atvykimą į geležinkelio stotį ir prireikus paprašyti pagalbos; |
| --- | --- |

d)

nepažeisdamas kitų subjektų įgaliojimų dėl zonų, esančių už geležinkelio stoties patalpų ribų, stoties valdytojas ar kitas įgaliotas asmuo geležinkelio stoties viduje ir jos išorėje paskiria vietas, kuriose neįgalūs ir riboto judumo asmenys gali pranešti apie savo atvykimą į geležinkelio stotį ir prireikus paprašyti pagalbos;

| e) | pagalba suteikiama, jei neįgalus ar riboto judumo asmuo yra nustatytoje vietoje tokią pagalbą teikiančios geležinkelio įmonės ar stoties valdytojo nustatytu laiku. Nustatytas laikas negali būti anksčiau nei 60 minučių iki paskelbto išvykimo laiko, arba laiko, kai visi keleiviai turi įsiregistruoti. Jei laikas, kuriuo neįgalus ar riboto judumo asmuo turi būti paskirtoje vietoje, yra nenustatytas, neįgalus ar riboto judumo asmuo turi būti paskirtoje vietoje ne vėliau kaip likus 30 minučių iki paskelbto išvykimo laiko ar laiko, kai visi keleiviai turi įsiregistruoti.
  [102 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

pagalba suteikiama, jei neįgalus ar riboto judumo asmuo yra nustatytoje vietoje tokią pagalbą teikiančios geležinkelio įmonės ar stoties valdytojo nustatytu laiku. Nustatytas laikas negali būti anksčiau nei 60 minučių iki paskelbto išvykimo laiko, arba laiko, kai visi keleiviai turi įsiregistruoti. Jei laikas, kuriuo neįgalus ar riboto judumo asmuo turi būti paskirtoje vietoje, yra nenustatytas, neįgalus ar riboto judumo asmuo turi būti paskirtoje vietoje ne vėliau kaip likus 30 minučių iki paskelbto išvykimo laiko ar laiko, kai visi keleiviai turi įsiregistruoti.
  [102 pakeit.]

25 straipsnis

Judėjimo įrangos, kitos specialios įrangos arba pagalbinių prietaisų kompensavimas

1.   Jeigu geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai pameta arba sugadina neįgalaus ar riboto judumo asmens naudojamus vežimėlius, kitą judėjimo įrangą ar kitus pagalbinius prietaisus, taip pat pameta arba sužeidžia šunis vedlius

  atestuotus tarnybinius gyvūnus
  , geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai yra atsakingi už pametimą arba žalą ir turi
  kaip įmanoma greičiau
  juos kompensuoti. [103 pakeit.]

2.   1 dalyje nurodyta kompensacija turi būti
  mokama laiku ir ji turi būti
  lygi
  visoms
  pamest
  ų
  arba sugadint
  ų neįgaliųjų vežimėlių,
  įrangos arba

  ir
  prietaisų pakeitimo
  išlaidoms, apskaičiuojamoms remiantis tikrąja verte,
  arba
  visoms jų
  remonto išlaidoms
  , arba visoms išlaidoms, susijusioms su atestuoto tarnybinio gyvūno praradimu ar sužeidimu
  .
  Kompensacija taip pat turi apimti laikino pakeitimo išlaidas remonto atveju, kai tokias išlaidas patiria keleivis. [104 pakeit.]

3.   Geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai visais įmanomais būdais stengiasi prireikus kuo greičiau suteikti laikiną pakaitinę specialią įrangą arba prietaisus, kurių techninės charakteristikos ir funkcijos, jei įmanoma, lygiavertės pamestos arba sugadintos įrangos arba prietaisų charakteristikoms ir funkcijoms. Neįgaliam arba riboto judumo asmeniui leidžiama laikiną pakaitinę įrangą arba prietaisą turėti tol, kol sumokama 1 ir 2 dalyse nurodyta kompensacija.

26 straipsnis

Darbuotojų mokymas

Geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai:

| a) | užtikrina, kad visi

  visiems
  neįgaliems ir riboto judumo asmenims tiesiogiai padedantys darbuotojai

  padedantiems darbuotojams
  , įskaitant kitos veiklą vykdančios šalies pasamdytus darbuotojus,
  būtų rengiamas su neįgaliais asmenimis susijusių dalykų mokymas, kad jie
  žinotų, kaip aptarnauti neįgalius ir riboto judumo asmenis, įskaitant psichikos ir intelekto sutrikimų turinčius asmenis; [105 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

užtikrina, kad visi

  visiems
  neįgaliems ir riboto judumo asmenims tiesiogiai padedantys darbuotojai

  padedantiems darbuotojams
  , įskaitant kitos veiklą vykdančios šalies pasamdytus darbuotojus,
  būtų rengiamas su neįgaliais asmenimis susijusių dalykų mokymas, kad jie
  žinotų, kaip aptarnauti neįgalius ir riboto judumo asmenis, įskaitant psichikos ir intelekto sutrikimų turinčius asmenis; [105 pakeit.]

| b) | moko visus stotyse tiesiogiai su keleiviais dirbančius darbuotojus, kad jie daugiau žinotų apie neįgalių asmenų reikmes; |
| --- | --- |

b)

moko visus stotyse tiesiogiai su keleiviais dirbančius darbuotojus, kad jie daugiau žinotų apie neįgalių asmenų reikmes;

| c) | užtikrina, kad visi nauji pasamdyti
  darbuotojai, kurie tiesiogiai dirbs su keleiviais, būtų supažindinti su neįgaliais asmenimis susijusiais klausimais apie keleivius ir geležinkelio įmonę ir kad
  darbuotojams
  , kurie teikia tiesioginę pagalbą riboto judumo keleiviams,
  būtų rengiamas su neįgaliais asmenimis susijusių dalykų mokymas ir kad darbuotojai reguliariai lankytų žinių atnaujinimo kursus; [106 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad visi nauji pasamdyti
  darbuotojai, kurie tiesiogiai dirbs su keleiviais, būtų supažindinti su neįgaliais asmenimis susijusiais klausimais apie keleivius ir geležinkelio įmonę ir kad
  darbuotojams
  , kurie teikia tiesioginę pagalbą riboto judumo keleiviams,
  būtų rengiamas su neįgaliais asmenimis susijusių dalykų mokymas ir kad darbuotojai reguliariai lankytų žinių atnaujinimo kursus; [106 pakeit.]

| d) | gavę prašymą, priima

  gali
  į mokymą
  priimti
  neįgalius darbuotojus
  ir svarstyti galimybę priimti
  , neįgalius ir riboto judumo asmenis

  keleivius
  ir (arba) jiems atstovaujančias organizacijas. [107 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

gavę prašymą, priima

  gali
  į mokymą
  priimti
  neįgalius darbuotojus
  ir svarstyti galimybę priimti
  , neįgalius ir riboto judumo asmenis

  keleivius
  ir (arba) jiems atstovaujančias organizacijas. [107 pakeit.]

VI SKYRIUS

SAUGUMAS, SKUNDAI IR PASLAUGŲ KOKYBĖ

27 straipsnis

Asmeninis keleivių saugumas

Geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojai ir stoties valdytojai, valdžios institucijoms sutikus, imasi reikiamų priemonių atitinkamose savo atsakomybės srityse ir pritaiko jas pagal valdžios institucijų nustatytą saugumo lygį, kad užtikrintų keleivių asmeninį saugumą geležinkelio stotyse ir traukiniuose ir kad valdytų riziką. Jie bendradarbiauja ir keičiasi informacija apie geriausią praktiką, susijusią su saugumo lygį galinčių sumažinti veiksmų prevencija.

28 straipsnis

Skundai

1.   Visos geležinkelio įmonės, bilietų pardavėjai, stoties valdytojai ir stočių, kuriose kiekvieną metų dieną aptarnaujama vidutiniškai daugiau kaip 10 000 keleivių, infrastruktūros

  ir stočių
  valdytojai kiekvienas nustato savo atitinkamos atsakomybės srities skundų nagrinėjimo mechanizmą, susijusį su šiame reglamente nustatytomis teisėmis ir pareigomis. Jie užtikrina, kad jų duomenys ryšiams ir darbo kalba (-os) būtų plačiai žinomi keleiviams.
  Keleiviams turėtų būti suteikta galimybė pateikti skundus šalies, kurioje yra įsisteigusi geležinkelio įmonė, bilietų pardavėjas ar stoties valdytojas oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) ir bet kuriuo atveju anglų kalba. [108 pakeit.]

2.   Keleiviai gali pateikti skundą bet kuriai susijusiai geležinkelio įmonei, bilietų pardavėjui,
  arba

  geležinkelio stoties arba infrastruktūros valdytojui. Skundai turi būti pateikiami per šešis mėnesius po įvykių, dėl kurių skundžiamasi. Adresatas per 1 mėnesį nuo skundo gavimo pateikia pagrįstą atsakymą arba pagrįstais atvejais informuoja keleivį, kurią dieną

  kad jis gaus atsakymą
  praėjus mažiau kaip trims mėnesiams nuo skundo gavimo datos galima tikėtis atsakymo. Geležinkelio įmonės, bilietų pardavėjai, stoties valdytojai ir infrastruktūros valdytojai skundui apsvarstyti būtinus įvykio duomenis saugo dvejus metus ir pateikia juos nacionalinėms vykdančiosioms įstaigoms, jeigu jos to paprašo. [109 pakeit.]

3.   Informacija apie skundų nagrinėjimo procedūrą turi būti
  lengvai
  prieinama
  keleiviams ir
  neįgaliems ir riboto judumo asmenims.
  Paprašius ši informacija pateikiama valstybės narės, kurioje yra įsisteigusi geležinkelio įmonė, oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis). [110 pakeit.]

4.   Geležinkelio įmonė 29 straipsnyje nurodytoje metinėje ataskaitoje skelbia gautų skundų skaičių ir kategorijas, išnagrinėtus skundus, atsakymo pateikimo laikotarpį bei veiksmus, kurių buvo imtasi padėčiai gerinti.

4a.
     
  Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma standartinė Sąjungos skundo forma, kurią keleiviai gali naudoti prašydami kompensacijos pagal šį reglamentą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 37a straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. [111 pakeit.]

29 straipsnis

Paslaugų kokybės standartai

1.   Geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai nustato paslaugų kokybės standartus ir įgyvendina kokybės valdymo sistemą, kuri skirta paslaugų kokybei palaikyti. Paslaugų kokybės standartai taikomi bent III priede išvardytoms paslaugoms.

2.   Geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai stebi savo pačių teikiamas paslaugas, kaip nurodyta paslaugų kokybės standartuose. Geležinkelio įmonės kasmet kartu su savo metine ataskaita paskelbia ataskaitą dėl teikiamų paslaugų kokybės. Geležinkelio įmonės šias ataskaitas taip pat skelbia savo tinklavietėse. Be to, ataskaitos turi būti prieinamos Europos Sąjungos geležinkelių agentūros tinklavietėje.

2a.
     
  Geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai aktyviai bendradarbiauja su neįgaliesiems atstovaujančiomis organizacijomis, kad pagerintų transporto paslaugų prieinamumo kokybę. [112 pakeit.]

VII SKYRIUS

INFORMAVIMAS IR VYKDYMAS

30 straipsnis

Keleivių informavimas apie jų teises

1.   Geležinkelio įmonės, stoties valdytojai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai, parduodami kelionės geležinkeliu bilietus, informuoja keleivius apie jų teises ir pareigas, numatytas šiame reglamente. Siekdami įgyvendinti šį informavimo reikalavimą, jie gali naudoti jiems pateiktą šio reglamento nuostatų santrauką, kurią visomis oficialiomis Sąjungos kalbomis parengia Komisija. Be to, elektroniniame

  elektronine
  arba popieriniame biliete

  popierine
  ar kitokia forma, įskaitant neįgaliems ir riboto judumo asmenims skirtas Direktyvoje XXX

  Reglamente (ES) Nr. 1300/2014
  nustatytus reikalavimus atitinkančias formas, jie pateikia paaiškinimą. Paaiškinime

  informaciją, kurioje
  nurodoma, kur tokią informaciją galima gauti, jei paslaugos teikimas atšaukiamas, keleivis praleido persėdimą arba paslaugos teikimas labai vėluoja. [113 pakeit.]

2.   Geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai stotyje ir, traukinyje
  ir savo interneto svetainėje
  informuoja keleivius tinkamu būdu, įskaitant Direktyvoje XXX

  Reglamente (ES) Nr. 1300/2014
  nustatytus prieinamumo reikalavimus atitinkančias formas, apie šiuo reglamentu nustatytas jų teises bei pareigas ir valstybių narių pagal 31 straipsnio nuostatas paskirtos įstaigos ar įstaigų duomenis ryšiams. [114 pakeit.]

31 straipsnis

Nacionalinių vykdančiųjų įstaigų paskyrimas

Kiekviena valstybė narė paskiria įstaigą ar įstaigas, atsakingas už šio reglamento vykdymą. Kiekviena įstaiga imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad būtų gerbiamos keleivių teisės.

Kiekviena įstaiga savo organizacijos, sprendimų dėl finansavimo priėmimo, teisinės struktūros ir sprendimų priėmimo požiūriu yra nepriklausoma nuo infrastruktūros valdytojų, mokesčius imančių įstaigų, pajėgumus paskirstančių įstaigų ar geležinkelio įmonių.

Valstybės narės informuoja Komisiją apie įstaigą ar įstaigas, paskirtas pagal šį straipsnį, bei apie jos ar jų atitinkamas pareigas
  ir šią informaciją paskelbia tinkamoje vietoje savo interneto svetainėje
  . [115 pakeit.]

32 straipsnis

Vykdymo užtikrinimo užduotys

1.   Nacionalinės vykdančiosios įstaigos įdėmiai stebi, kaip laikomasi šio reglamento reikalavimų, ir imasi būtinų priemonių keleivių teisėms apginti. Todėl geležinkelio įmonės, stoties valdytojai ir infrastruktūros valdytojai toms įstaigoms jų prašymu
  nedelsiant ir bet kokiu atveju per vieną mėnesį
  pateikia aktualius dokumentus ir informaciją. Nacionalinės vykdančiosios įstaigos savo funkcijas vykdo atsižvelgdamos į informaciją, kurią joms pateikė pagal 33 straipsnį skundams nagrinėti paskirta įstaiga, jeigu tam paskirta ne ta pati nacionalinė vykdančioji įstaiga. Remdamosi tokios įstaigos perduotais pavieniais skundais, jos gali spręsti dėl vykdymo užtikrinimo priemonių

  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėms vykdančiosioms ir skundų nagrinėjimo institucijoms būtų suteikti pakankami įgaliojimai ir ištekliai
  ,
  kad būtų tinkamai ir veiksmingai patenkinami pavieniai keleivių skundai pagal šį reglamentą
  . [116 pakeit.]

2.   Kiekvienų praėjusių metų

  Nacionalinės vykdančiosios įstaigos kasmet skelbia
  savo veiklos

  interneto svetainėse ataskaitas su statistika, išsamiai nurodydamos gautų skundų skaičių ir rūšį, savo vykdymo užtikrinimo veiksmų rezultatus
  , įskaitant pritaikytas sankcijas, statistiką nacionalinės vykdančiosios įstaigos paskelbia iki kalendorinių

  . Šias ataskaitas jos skelbia už kiekvienus metus ne vėliau kaip paskesnių
  metų balandžio mėn. pabaigos

  pirmąją dieną. Be to, ataskaitos turi būti prieinamos Europos Sąjungos geležinkelių agentūros tinklavietėje
  . [117 pakeit.]

3.   Geležinkelio įmonės savo duomenis ryšiams pateikia valstybės narės, kurioje vykdo veiklą, nacionalinei (-ėms) vykdančiajai (-iosioms) įstaigai (-oms).

3a.
     
  Nacionalinės vykdančiosios įstaigos, bendradarbiaudamos su neįgaliems ir riboto judumo asmenims atstovaujančiomis organizacijomis, atlieka reguliarų pagal šį reglamentą teikiamų pagalbos paslaugų auditą ir skelbia jo rezultatus prieinamais ir įprastai naudojamais formatais. [118 pakeit.]

33 straipsnis

Skundų nagrinėjimas nacionalinėse vykdančiosiose įstaigose

1.   Nedarant įtakos vartotojų teisėms kompensacijos reikalauti alternatyviais būdais pagal Direktyvą 2013/11/ES, keleivis gali skundą pateikti vykdančiajai įstaigai, jeigu sau naudingo sprendimo negavo skundą pagal 28 straipsnį pateikęs geležinkelio įmonei, bilietų pardavėjui, stoties arba infrastruktūros valdytojui. Vykdančiosios įstaigos skundų teikėjus informuoja, kad reikalaudami individualios kompensacijos jie turi teisę kreiptis į alternatyvaus ginčų sprendimo įstaigas.
  Valstybės narės užtikrina, kad vykdančiosios arba skundų nagrinėjimo įstaigos būtų pripažintos galinčiomis taikyti alternatyvaus ginčų sprendimo sistemas pagal Direktyvą 2013/11/ES, ir tuo atveju, kai keleiviai siekia pasinaudoti alternatyvaus ginčų sprendimo priemonėmis, šiame procese dalyvautų atitinkama geležinkelio įmonė, bilietų pardavėjas, stotis ar infrastruktūros valdytojas, o sprendimai būtų jiems privalomi ir vykdytini. [119 pakeit.]

2.   Bet kuris keleivis, įtaręs šio reglamento reikalavimų pažeidimą, skundą dėl to gali pateikti nacionalinei vykdančiajai įstaigai arba bet kuriai kitai valstybės narės tuo tikslu paskirtai įstaigai.
  Skundus taip pat gali pateikti keleivių grupėms atstovaujančios organizacijos. [120 pakeit.]

3.   Per dvi savaites nuo skundo gavimo dienos įstaiga patvirtina jį gavusi. Ilgiausia skundo nagrinėjimo procedūros trukmė – trys mėnesiai. Jei atvejis sudėtingas, įstaiga gali savo nuožiūra nagrinėjimo laikotarpį pratęsti iki šešių mėnesių. Tuomet ji informuoja keleivį
  ar keleiviams atstovaujančią organizaciją
  apie tokio pratęsimo priežastis ir laiką, kurio, kaip tikimasi, reikės procedūrai užbaigti. Ilgiau nei šešis mėnesius gali būti nagrinėjami tik su teismo procesais susiję atvejai. Jei įstaiga yra ir alternatyvaus ginčų sprendimo įstaiga, apibrėžta Direktyvoje 2013/11/ES, taikomi toje direktyvoje nustatyti terminai
  , o visoms susijusioms šalims susitarus gali būti naudojama elektroninio ginčų sprendimo procedūra pagal Reglamentą (ES) Nr. 524/2013
  . [121 pakeit.]

Skundų nagrinėjimo procedūra turi būti prieinama neįgaliems ir riboto judumo asmenims.

4.   Keleivių skundus dėl incidentų, susijusių su geležinkelio įmone, nagrinėja tai įmonei leidimą išdavusios valstybės narės nacionalinė vykdančioji įstaiga.

5.   Jei skundas susijęs su įtariamais stoties arba infrastruktūros valdytojų padarytais pažeidimais, jį nagrinėja valstybės narės, kurios teritorijoje įvyko incidentas, nacionalinė vykdančioji įstaiga.

6.   Bendradarbiaudamos pagal 34 straipsnį, nacionalinės vykdančiosios įstaigos gali daryti 4 arba 5 dalies išimtis, jeigu išimtys yra naudingos keleiviui dėl pagrįstų priežasčių, ypač dėl kalbos arba gyvenamosios vietos.

33a straipsnis

Nepriklausomos taikinimo institucijos

Valstybės narės įsteigia tinkamai aprūpintas nepriklausomas taikinimo institucijas, kurios būtų lengvai prieinamos keleiviams, jei kiltų konfliktas su geležinkelio įmonėmis ir bilietų pardavėjais dėl jų teisių įgyvendinimo. [122 pakeit.]

34 straipsnis

Nacionalinių vykdančiųjų įstaigų keitimasis informacija ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas

1.   Jei pagal 31 ir 33 straipsnius paskirtos skirtingos įstaigos, turi būti sukurti Reglamento (ES) 2016/679 reikalavimus atitinkantys informacijos teikimo metodai, kad tos įstaigos, tarpusavyje keisdamosi informacija, nacionalinei vykdančiajai įstaigai padėtų atlikti jai paskirtas priežiūros ir vykdymo užtikrinimo užduotis ir kad pagal 33 straipsnį paskirta skundų nagrinėjimo įstaiga galėtų rinkti pavieniams skundams nagrinėti būtiną informaciją.

2.   Nacionalinės vykdančiosios įstaigos koordinavimo tikslais keičiasi informacija apie savo darbą ir sprendimų priėmimo principus bei praktiką. Komisija joms padeda vykdyti šią užduotį.

3.   Nacionalinės vykdančiosios įstaigos laikosi IV priede nustatytos procedūros.

VIII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

35 straipsnis

Sankcijos

1.   Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikomų už šio reglamento pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios
  ir apima, be kita ko, minimalią baudą arba atitinkamos įmonės ar organizacijos metinės apyvartos procentinę dalį, priklausomai nuo to, kuri iš jų yra didesnė
  . Valstybės narės praneša Komisijai apie tas taisykles ir priemones ir nedelsdamos ją informuoja apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius pakeitimus. [123 pakeit.]

2.   Bendradarbiaudama pagal 34 straipsnį, nacionalinė vykdančioji įstaiga, jeigu ji yra kompetentinga 33 straipsnio 4 ir 5 dalių klausimais arba jeigu ji gavo kitos skundą nagrinėjančios nacionalinės vykdančiosios įstaigos prašymą, tiria tos įstaigos nurodytą šio reglamento pažeidimą ir prireikus taiko sankcijas.

36 straipsnis

Deleguotieji įgaliojimai

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 37 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais:

| i) | atsižvelgiant į infliaciją tikslinamos 13 straipsnyje nurodytos pinigų sumos; |
| --- | --- |

i)

atsižvelgiant į infliaciją tikslinamos 13 straipsnyje nurodytos pinigų sumos;

| ii) | atsižvelgiant į Vienodųjų CIV taisyklių pakeitimus ir šios srities technologijų plėtotę iš dalies keičiami I, II ir III priedai. |
| --- | --- |

ii)

atsižvelgiant į Vienodųjų CIV taisyklių pakeitimus ir šios srities technologijų plėtotę iš dalies keičiami I, II ir III priedai.

37 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   36 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo data]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 36 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais, vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 36 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

37a straipsnis

Komiteto procedūra

1.
     
  Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis. [124 pakeit.]

38 straipsnis

Ataskaita

Ne vėliau kaip ... [penkeri metai po šio reglamento priėmimo] Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento įgyvendinimo ir rezultatų ataskaitą.

Ataskaita grindžiama pagal šį reglamentą pateiktina informacija. Prireikus prie ataskaitos pridedami atitinkami pasiūlymai.

39 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą pagal V priede pateiktą atitikmenų lentelę.

40 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 197, 2018 6 8, p. 66.

1

(2)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (OL L 315, 2007 12 3, p. 14).

2

(3)  2011 m. gegužės 5 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 454/2011 dėl transeuropinės geležinkelių sistemos telematikos priemonių keleivių vežimo paslaugoms posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 123, 2011 5 12, p. 11).

3

(4)  
  2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1300/2014 dėl Sąjungos geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims techninių sąveikos specifikacijų (OL L 356, 2014 12 12, p. 110).

4

2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1300/2014 dėl Sąjungos geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims techninių sąveikos specifikacijų (OL L 356, 2014 12 12, p. 110).

(5)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

5

(6)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/11/ES dėl alternatyvaus vartotojų ginčų sprendimo, kuria iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 63).

6

2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/11/ES dėl alternatyvaus vartotojų ginčų sprendimo, kuria iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 63).

(7)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 524/2013 dėl elektroninio vartotojų ginčų sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 1).

7

2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 524/2013 dėl elektroninio vartotojų ginčų sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 1).

(8)  
  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2394 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, bendradarbiavimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 (OL L 345, 2017 12 27, p. 1).

8

2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2394 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, bendradarbiavimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 (OL L 345, 2017 12 27, p. 1).

(9)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

9

(10)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

10

(11)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

11

2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

(12)  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (OL L 343, 2012 12 14, p. 32).

12

(13)  2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2302 dėl kelionės paslaugų paketų ir susijusių kelionės paslaugų rinkinių, kuria iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2011/83/ES bei panaikinama Tarybos direktyva 90/314/EEB (OL L 326, 2015 12 11, p. 1).

13

(14)  Direktyva XXX dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimais, suderinimo (Europos prieinamumo aktas) (OL L X, XXXX X X, p. X).

14

(15)  
  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1).

15

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1).

(16)  
  2017 m. gegužės 31 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/1926, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/40/ES nuostatos dėl informacijos apie keliavimą daugiarūšiu transportu paslaugų teikimo (OL L 272, 2017 10 21, p. 1).

16

2017 m. gegužės 31 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/1926, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/40/ES nuostatos dėl informacijos apie keliavimą daugiarūšiu transportu paslaugų teikimo (OL L 272, 2017 10 21, p. 1).

PRIEDAI

I PRIEDAS

Ištrauka iš Vienodųjų tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties taisyklių (CIV)

A priedas

1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF), pakeistos Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties pakeitimo 1999 m. birželio 3 d. protokolu

II ANTRAŠTINĖ DALIS

VEŽIMO SUTARTIES SUDARYMAS IR VYKDYMAS

6 straipsnis

Vežimo sutartis

1.   Pagal vežimo sutartį vežėjas įsipareigoja nuvežti keleivį ir prireikus bagažą bei transporto priemones į paskirties vietą bei pristatyti bagažą ir transporto priemones į paskirties vietą.

2.   Vežimo sutartis turi būti patvirtinta vienu ar daugiau keleiviui išduotų bilietų. Tačiau pagal 9 straipsnį tai, kad bilieto nėra, jis neatitinka reikalavimų arba buvo pamestas, neturi įtakos sutarties buvimui ar galiojimui; sutartis ir toliau taikoma atsižvelgiant į šias Vienodąsias taisykles.

3.   Bilietas yra prima facie įrodymas, kad vežimo sutartis buvo sudaryta, bei sutarties turinio prima facie įrodymas.

7 straipsnis

Bilietas

1.   Bendrosiose vežimo sąlygose nustatoma bilietų forma ir turinys, taip pat kalba ir ženklai, kurie turi būti naudojami juos spausdinant ir išrašant.

2.   Į bilietą turi būti įrašoma ši informacija, ja neapsiribojant:

| a) | vežėjas arba vežėjai; |
| --- | --- |

a)

vežėjas arba vežėjai;

| b) | nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV; |
| --- | --- |

b)

nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV;

| c) | kitos nuorodos, būtinos siekiant įrodyti vežimo sutarties turinį ir tai, kad ji buvo sudaryta, bei leidžiantys keleiviui pasinaudoti savo teisėmis pagal šią sutartį. |
| --- | --- |

c)

kitos nuorodos, būtinos siekiant įrodyti vežimo sutarties turinį ir tai, kad ji buvo sudaryta, bei leidžiantys keleiviui pasinaudoti savo teisėmis pagal šią sutartį.

3.   Įsigydamas bilietą keleivis privalo įsitikinti, kad jis išduotas pagal jo nurodymus.

4.   Bilietas gali būti perduodamas kitam asmeniui, jeigu jis nebuvo išrašytas keleivio vardu ir jeigu kelionė dar neprasidėjo.

5.   Bilietas gali būti išduodamas naudojant elektroninių duomenų, kuriuos galima paversti įskaitomais rašytiniais simboliais, registravimo formą. Duomenų registravimui ir tvarkymui naudojamos procedūros turi būti funkciškai lygiavertės, pirmiausia bilieto, kurį sudaro tie duomenys, įrodomosios vertės požiūriu.

8 straipsnis

Vežimo mokesčio mokėjimas ir grąžinimas

1.   Jei keleivis ir vežėjas nesusitarė kitaip, vežimo mokestis mokamas iš anksto.

2.   Bendrosiose vežimo sąlygose nustatoma, kokiomis sąlygomis vežimo mokestis yra grąžinamas.

9 straipsnis

Teisė būti vežamam. Atsisakymas vežti

1.   Keleivis nuo kelionės pradžios turi turėti galiojantį bilietą ir jį pateikti bilietų tikrinimo metu. Bendrosiose vežimo sąlygose galima numatyti:

| a) | kad keleivis, kuris nepateikė galiojančio bilieto, turi sumokėti ne tik vežimo mokestį, bet ir priemoką; |
| --- | --- |

a)

kad keleivis, kuris nepateikė galiojančio bilieto, turi sumokėti ne tik vežimo mokestį, bet ir priemoką;

| b) | kad keleiviui, kuris atsisako mokėti vežimo mokestį arba priemoką to reikalaujant, galima būtų uždrausti tęsti kelionę; |
| --- | --- |

b)

kad keleiviui, kuris atsisako mokėti vežimo mokestį arba priemoką to reikalaujant, galima būtų uždrausti tęsti kelionę;

| c) | ar priemoka gali būti grąžinama ir kokiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

c)

ar priemoka gali būti grąžinama ir kokiomis sąlygomis.

2.   Bendrosiose vežimo sąlygose galima numatyti, kad keleivius, kurie:

| a) | kelia pavojų vykdomų operacijų saugumui ir geram atlikimui arba kitų keleivių saugumui; |
| --- | --- |

a)

kelia pavojų vykdomų operacijų saugumui ir geram atlikimui arba kitų keleivių saugumui;

| b) | netoleruotinai sukelia nepatogumų kitiems keleiviams, |
| --- | --- |

b)

netoleruotinai sukelia nepatogumų kitiems keleiviams,

atsisakoma vežti arba jiems draudžiama tęsti kelionę, ir kad tokie asmenys neturi teisės susigrąžinti vežimo mokesčio arba mokesčio už registruoto bagažo vežimą, kurį jie sumokėjo.

10 straipsnis

Administracinių formalumų atlikimas

Keleivis turi laikytis formalumų, kuriuos nustato muitinės ar kitos administracinės institucijos.

11 straipsnis

Traukinių atšaukimas ir vėlavimas. Praleisti persėdimai

Vežėjas prireikus turi ant bilieto patvirtinti, kad traukinys buvo atšauktas arba buvo praleistas persėdimas.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

RANKINIO BAGAŽO, GYVŪNŲ, REGISTRUOTO BAGAŽO IR TRANSPORTO PRIEMONIŲ VEŽIMAS

I skyrius

Bendrosios nuostatos

12 straipsnis

Priimtini daiktai ir gyvūnai

1.   Pagal Bendrąsias vežimo sąlygas keleivis gali pasiimti daiktų, kuriuos galima lengvai prižiūrėti (rankinį bagažą), ir taip pat gyvų gyvūnų. Be to, pagal Bendrųjų vežimo sąlygų specialias nuostatas keleivis gali pasiimti griozdiškų daiktų. Daiktų ir gyvūnų, kurie galėtų trukdyti keleiviams, kelti jiems nepatogumus arba padaryti žalos, negalima pasiimti kaip rankinio bagažo.

2.   Keleivis pagal Bendrąsias vežimo sąlygas gali siųsti daiktus ir gyvūnus kaip registruotą bagažą.

3.   Vežėjas, veždamas keleivius, gali leisti vežti transporto priemones pagal Bendrųjų vežimo sąlygų specialias nuostatas.

4.   Vežant pavojingus krovinius kaip rankinį bagažą, registruotą bagažą bei vežant juos transporto priemonėse ar priemonėmis, kurios pagal šią antraštinę dalį yra vežamos geležinkeliu, reikia laikytis reglamento dėl pavojingų krovinių vežimo geležinkeliais (RID).

13 straipsnis

Tikrinimas

1.   Jeigu yra pagrįstų priežasčių įtarti, kad vežimo sąlygų nebuvo laikomasi, vežėjas turi teisę patikrinti, ar vežami daiktai (rankinis bagažas, registruotas bagažas, transporto priemonės, įskaitant jų krovinį) ir gyvūnai atitinka vežimo sąlygas, išskyrus atvejus, kai pagal valstybės, kurioje būtų vykdomas tikrinimas, įstatymus ir taisykles tai yra draudžiama. Keleivis turi būti pakviestas dalyvauti tikrinime. Jeigu jis nepasirodo arba su juo neįmanoma susisiekti, vežėjas turi reikalauti, kad dalyvautų du nepriklausomi liudytojai.

2.   Jeigu nustatoma, kad vežimo sąlygų nebuvo laikomasi, vežėjas gali reikalauti, kad keleivis sumokėtų dėl tikrinimo patirtas išlaidas.

14 straipsnis

Administracinių formalumų atlikimas

Keleivis turi laikytis formalumų, kuriuos nustato muitinės ar kitos administracinės institucijos, kai, jį vežant, jis turi vežamų daiktų (rankinį bagažą, registruotą bagažą, transporto priemones, įskaitant jų krovinį) ar gyvūnų. Jis dalyvauja tikrinant šiuos daiktus, jeigu kiekvienos valstybės įstatymuose ir taisyklėse nėra numatyta kitaip.

II skyrius

Rankinis bagažas ir gyvūnai

15 straipsnis

Priežiūra

Prižiūrėti rankinį bagažą ir gyvūnus, kuriuos keleivis pasiėmė, yra jo atsakomybė.

III skyrius

Registruotas bagažas

16 straipsnis

Registruoto bagažo siuntimas

1.   Su registruoto bagažo siuntimu susiję sutartiniai įsipareigojimai turi būti nustatyti bagažo registravimo kvite, kuris išduodamas keleiviui.

2.   Pagal 22 straipsnį tai, kad bagažo registravimo kvito nėra, jis neatitinka reikalavimų arba buvo pamestas, neturi įtakos susitarimų, susijusių su registruoto bagažo siuntimu, buvimui ar galiojimui; šie susitarimai ir toliau taikomi atsižvelgiant į šias Vienodąsias taisykles.

3.   Bagažo registravimo kvitas yra prima facie įrodymas, kad bagažas buvo registruotas, ir jo vežimo sąlygų prima facie įrodymas.

4.   Jei neįrodyta kitaip, laikoma, kad, vežėjui perėmus registruotą bagažą, jis buvo geros būklės, ir kad bagažo vienetų skaičius ir masė atitiko bagažo registravimo kvito įrašus.

17 straipsnis

Bagažo registravimo kvitas

1.   Bendrosiose vežimo sąlygose nustatoma bagažo registravimo kvito forma ir turinys, taip pat kalba ir ženklai, kurie turi būti naudojami jį spausdinant ir išrašant. 7 straipsnio 5 dalis taikoma mutatis mutandis.

2.   Į bagažo registravimo kvitą turi būti įrašoma ši informacija, ja neapsiribojant:

| a) | vežėjas arba vežėjai; |
| --- | --- |

a)

vežėjas arba vežėjai;

| b) | nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV; |
| --- | --- |

b)

nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV;

| c) | kitos nuorodos, būtinos siekiant įrodyti sutartinius įsipareigojimus, susijusius su registruoto bagažo siuntimu, bei leidžiančios keleiviui pasinaudoti savo teisėmis pagal vežimo sutartį. |
| --- | --- |

c)

kitos nuorodos, būtinos siekiant įrodyti sutartinius įsipareigojimus, susijusius su registruoto bagažo siuntimu, bei leidžiančios keleiviui pasinaudoti savo teisėmis pagal vežimo sutartį.

3.   Gaudamas bagažo registravimo kvitą keleivis privalo įsitikinti, kad jis išduotas pagal jo nurodymus.

18 straipsnis

Registravimas ir vežimas

1.   Jei Bendrosiose vežimo sąlygose nenumatyta kitaip, bagažas registruojamas tik pateikus bilietą, galiojantį bent iki bagažo paskirties vietos. Kitais atžvilgiais bagažas registruojamas pagal siuntimo vietoje galiojančias taisykles.

2.   Jeigu Bendrosiose vežimo sąlygose numatoma, kad bagažą galima leisti vežti nepateikus bilieto, šių Vienodųjų taisyklių nuostatos, nustatančios su keleivio registruotu bagažu susijusias keleivio teises ir pareigas, taikomos registruoto bagažo siuntėjui mutatis mutandis.

3.   Vežėjas gali siųsti registruotą bagažą kitu traukiniu ar kitos rūšies transportu ir kitu maršrutu, negu keleivio naudojamas maršrutas.

19 straipsnis

Registruoto bagažo vežimo mokesčių mokėjimas

Jei keleivis ir vežėjas nesusitarė kitaip, registruoto bagažo vežimo mokesčiai mokami registravimo metu.

20 straipsnis

Registruoto bagažo žymėjimas

Ant kiekvieno bagažo vieneto gerai matomoje vietoje keleivis privalo pakankamai patvariai ir įskaitomai nurodyti:

| a) | savo vardą, pavardę ir adresą; |
| --- | --- |

a)

savo vardą, pavardę ir adresą;

| b) | paskirties vietą. |
| --- | --- |

b)

paskirties vietą.

21 straipsnis

Teisė disponuoti registruotu bagažu

1.   Jei aplinkybės leidžia ir jei taip nepažeidžiami muitinės ar kitų administracinės valdžios institucijų reikalavimai, keleivis gali reikalauti, kad bagažas būtų grąžintas siuntimo paskirties vietoje pateikus bagažo registravimo kvitą ir, jei to reikalaujama Bendrosiose vežimo sąlygose, bilietą.

2.   Bendrosiose vežimo sąlygose gali būti kitų nuostatų dėl teisės disponuoti registruotu bagažu, visų pirma dėl paskirties vietos pakeitimų ir galimų finansinių pasekmių keleiviui.

22 straipsnis

Išdavimas

1.   Registruotas bagažas išduodamas pateikus bagažo registravimo kvitą ir tam tikrais atvejais sumokėjus priklausančias sumas už siuntimą.

Vežėjas neprivalo, bet turi teisę patikrinti, ar kvito turėtojas turi teisę atsiimti bagažą.

2.   Bagažo išdavimas prilygsta jo išdavimui bagažo registravimo kvito turėtojui, jei pagal paskirties vietoje galiojančius nurodymus:

| a) | bagažas buvo perduotas muitinei ar įvežimo mokesčių tarnyboms jų patalpose ar sandėliuose, kai jie nėra vežėjo priežiūroje; |
| --- | --- |

a)

bagažas buvo perduotas muitinei ar įvežimo mokesčių tarnyboms jų patalpose ar sandėliuose, kai jie nėra vežėjo priežiūroje;

| b) | gyvi gyvūnai buvo perduoti tretiesiems asmenims. |
| --- | --- |

b)

gyvi gyvūnai buvo perduoti tretiesiems asmenims.

3.   Bagažo registravimo kvito turėtojas gali reikalauti, kad bagažas būtų išduotas paskirties vietoje praėjus sutartam laikui ir tam tikrais atvejais – laikui, kurio reikia muitinės ir kitų administracinės valdžios institucijų operacijoms atlikti.

4.   Nepateikus bagažo registravimo kvito, vežėjas privalo išduoti bagažą tik tam asmeniui, kuris įrodo turįs į jį teisę; jei pateiktas įrodymas pasirodo nepakankamas, vežėjas gali reikalauti užstato.

5.   Bagažas išduodamas registravimo metu nurodytoje paskirties vietoje.

6.   Bagažo registravimo kvito turėtojas, kuriam bagažas nebuvo išduotas, gali reikalauti, kad kvite būtų patvirtinta diena ir laikas, kada jis prašė išduoti bagažą pagal 3 dalį.

7.   Teisę į bagažą turintis asmuo gali atsisakyti priimti bagažą, jei vežėjas nevykdo jo prašymo atlikti registruoto bagažo patikrinimą, kad būtų nustatyta įtariama žala.

8.   Visais kitais atvejais bagažas išduodamas laikantis paskirties vietoje galiojančių nurodymų.

IV skyrius

Transporto priemonės

23 straipsnis

Vežimo sąlygos

Bendrųjų vežimo sąlygų specialiose nuostatose, reglamentuojančiose transporto priemonių vežimą, visų pirma nurodomos priėmimo vežti, registravimo, pakrovimo ir vežimo, iškrovimo ir išdavimo sąlygos bei keleivio pareigos.

24 straipsnis

Vežimo kvitas

1.   Su transporto priemonių vežimu susijusios sutartinės pareigos turi būti nustatytos vežimo kvite, kuris išduodamas keleiviui. Vežimo kvitas gali būti keleivio bilieto dalis.

2.   Bendrųjų vežimo sąlygų specialiose nuostatose, reglamentuojančiose transporto priemonių vežimą, nustatoma vežimo kvito forma ir turinys, taip pat kalba ir ženklai, kurie turi būti naudojami jį spausdinant ir išrašant. 7 straipsnio 5 dalis taikoma mutatis mutandis.

3.   Į vežimo kvitą turi būti įrašoma ši informacija, ja neapsiribojant:

| a) | vežėjas arba vežėjai; |
| --- | --- |

a)

vežėjas arba vežėjai;

| b) | nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV; |
| --- | --- |

b)

nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV;

| c) | kitos nuorodos, būtinos įrodant su transporto priemonių vežimu susijusius sutartinius įsipareigojimus, pagal kuriuos keleivis gali reikalauti pripažinti jo teises pagal vežimo sutartį. |
| --- | --- |

c)

kitos nuorodos, būtinos įrodant su transporto priemonių vežimu susijusius sutartinius įsipareigojimus, pagal kuriuos keleivis gali reikalauti pripažinti jo teises pagal vežimo sutartį.

4.   Gavęs vežimo kvitą, keleivis privalo įsitikinti, kad jis buvo išrašytas pagal jo nurodymus.

25 straipsnis

Taikoma teisė

Atsižvelgiant į šio skyriaus nuostatas transporto priemonėms taikomos su bagažo vežimu susijusios III skyriaus nuostatos.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

VEŽĖJO ATSAKOMYBĖ

I skyrius

Atsakomybė keleivių mirties arba kūno sužalojimo atveju

26 straipsnis

Atsakomybės pagrindas

1.   Vežėjas atsako už žalą, atsiradusią dėl keleivio mirties, kūno sužalojimo ar už bet kurią kitą fizinę ar psichinę žalą, kurią sukėlė su geležinkelio eksploatacija susijęs įvykis, kuris įvyko keleiviui esant traukinyje, jam įlipant į traukinį arba iš jo išlipant, neatsižvelgiant į tai, kokia geležinkelio infrastruktūra naudojamasi.

2.   Vežėjas atleidžiamas nuo šios atsakomybės,

| a) | jei įvykį sukėlė su geležinkelio veikimu nesusijusios aplinkybės ir vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo tų aplinkybių išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms; |
| --- | --- |

a)

jei įvykį sukėlė su geležinkelio veikimu nesusijusios aplinkybės ir vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo tų aplinkybių išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms;

| b) | tokiu laipsniu, kiek įvykis įvyko dėl keleivio kaltės; |
| --- | --- |

b)

tokiu laipsniu, kiek įvykis įvyko dėl keleivio kaltės;

| c) | jei įvykį sukėlė trečiosios šalies elgesys ir vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo tokio elgesio išvengti ir užkirsti kelio jo pasekmėms; tą pačią geležinkelio infrastruktūrą naudojanti kita įmonė nelaikoma trečiąja šalimi; tai neturi įtakos atgręžtinio reikalavimo teisei. |
| --- | --- |

c)

jei įvykį sukėlė trečiosios šalies elgesys ir vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo tokio elgesio išvengti ir užkirsti kelio jo pasekmėms; tą pačią geležinkelio infrastruktūrą naudojanti kita įmonė nelaikoma trečiąja šalimi; tai neturi įtakos atgręžtinio reikalavimo teisei.

3.   Jei įvykį sukėlė trečiojo asmens elgesys ir jei nepaisant to vežėjas nėra visiškai atleidžiamas nuo atsakomybės pagal 2 dalies c punktą, jis yra visiškai atsakingas pagal šias Vienodąsias taisykles, nepažeidžiant atgręžtinio reikalavimo teisių, kurias vežėjas gali panaudoti prieš trečiąjį asmenį.

4.   Šios Vienodosios taisyklės neturi poveikio atsakomybei, kuri gali tekti vežėjui 1 dalyje nenumatytais atvejais.

5.   Jei viena vežimo sutartimi reglamentuojamą vežimą vykdo paeiliui vežantys vežėjai, už keleivių mirtį ir kūno sužalojimą atsako vežėjas, pagal vežimo sutartį privalėjęs teikti vežimo, kurio metu įvyko įvykis, paslaugą. Kai šią paslaugą teikia ne vežėjas, o jį pavaduojantis vežėjas, abu vežėjai solidariai atsako pagal šias Vienodąsias taisykles.

27 straipsnis

Nuostolių atlyginimas mirties atveju

1.   Keleivio mirties atveju atlyginami šie nuostoliai:

| a) | visos po mirties būtinos išlaidos, visų pirma kūno transportavimo ir laidotuvių išlaidos; |
| --- | --- |

a)

visos po mirties būtinos išlaidos, visų pirma kūno transportavimo ir laidotuvių išlaidos;

| b) | jei mirtis ištinka ne iš karto – 28 straipsnyje numatyti nuostoliai. |
| --- | --- |

b)

jei mirtis ištinka ne iš karto – 28 straipsnyje numatyti nuostoliai.

2.   Jei dėl keleivio mirties asmenys, kuriuos jis turėjo arba būtų turėjęs teisinę pareigą išlaikyti, netenka paramos, šie nuostoliai tokiems asmenims taip pat kompensuojami. Asmenų, kuriuos keleivis išlaikė neturėdamas teisinės pareigos tai daryti, teises iškelti ieškinį dėl nuostolių atlyginimo reglamentuoja nacionalinė teisė.

28 straipsnis

Nuostolių atlyginimas kūno sužalojimo atveju

Kūno sužalojimo ar kitos fizinės ar psichinės žalos keleiviui atveju atlyginami šie nuostoliai:

| a) | visos būtinos išlaidos, visų pirma gydymo ir transportavimo išlaidos; |
| --- | --- |

a)

visos būtinos išlaidos, visų pirma gydymo ir transportavimo išlaidos;

| b) | finansiniai nuostoliai, patirti dėl visiško ar dalinio nedarbingumo arba dėl padidėjusių poreikių. |
| --- | --- |

b)

finansiniai nuostoliai, patirti dėl visiško ar dalinio nedarbingumo arba dėl padidėjusių poreikių.

29 straipsnis

Kompensacija už kitokį kūno sužalojimą

Nacionalinėje teisėje turi būti nustatyta, ar vežėjas privalo atlyginti nuostolius už kitokį, nei numatyta 27 ir 28 straipsniuose, kūno sužalojimą ir kokiu laipsniu.

30 straipsnis

Nuostolių atlyginimo forma ir suma mirties ir kūno sužalojimo atveju

1.   Nuostoliai pagal 27 straipsnio 2 dalį ir 28 straipsnio b punktą privalo būti atlyginami vienkartine išmoka. Tačiau jei pagal nacionalinę teisę leidžiama mokėti anuitetą, nuostoliai atlyginami šia forma, jei to prašo sužalotas keleivis arba 27 straipsnio 2 dalyje minėti teisę į nuostolių atlyginimą turintys asmenys.

2.   Pagal 1 dalį atlyginamų nuostolių suma nustatoma pagal nacionalinę teisę. Tačiau Vienodųjų taisyklių tikslais nustatoma vienkartinės išmokos arba ją atitinkančio metinio anuiteto viršutinė riba vienam keleiviui – 175 000 apskaitos vienetų, kai nacionalinėje teisėje numatyta mažesnė už šią sumą viršutinė riba.

31 straipsnis

Kitos transporto rūšys

1.   Atsižvelgiant į 2 dalį, su vežėjo atsakomybe keleivių mirties arba kūno sužalojimo atveju susijusios nuostatos netaikomos tuo atveju, kai žala atsiranda vežimo metu, kuris pagal vežimo sutartį nebuvo vežimas geležinkeliu.

2.   Tačiau kai geležinkelio transporto priemonės keliamos keltu, su atsakomybe keleivių mirties arba kūno sužalojimo atveju susijusios nuostatos taikomos tada, kai 26 straipsnio 1 dalyje ir 33 straipsnio 1 dalyje minėti žala atsiranda dėl su geležinkelio veikimu susijusio įvykio, įvykusio tuo metu, kai keleivis buvo minėtoje geležinkelio transporto priemonėje, į ją lipo ar iš jos išlipo.

3.   Kai dėl išskirtinių aplinkybių geležinkelio veikimas laikinai sustabdomas ir keleiviai vežami kitos rūšies transportu, vežėjas atsako pagal šias Vienodąsias taisykles.

II skyrius

Atsakomybė tvarkaraščio nesilaikymo atveju

32 straipsnis

Atsakomybė traukinių atšaukimo, vėlavimo arba praleisto persėdimo atveju

1.   Vežėjas yra atsakingas už nuostolius ar žalą, kurią keleivis patiria, nes dėl traukinio atšaukimo, vėlavimo arba praleisto persėdimo jis negali toliau tęsti kelionės tą pačią dieną arba esamomis aplinkybėmis iš jo negali būti pagrįstai reikalaujama tęsti kelionę tą pačią dieną. Nuostolius sudaro pagrįstos apgyvendinimo išlaidos ir pagrįstos informuojant keleivio laukiančius asmenis patirtos išlaidos.

2.   Vežėjas atleidžiamas nuo atsakomybės, kai traukinių atšaukimo, vėlavimo arba praleisto persėdimo priežastis yra viena iš šių priežasčių:

| a) | su geležinkelio veikimu nesusijusios aplinkybės, kurių vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms; |
| --- | --- |

a)

su geležinkelio veikimu nesusijusios aplinkybės, kurių vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms;

| b) | keleivio kaltė; arba |
| --- | --- |

b)

keleivio kaltė; arba

| c) | trečiosios šalies elgesys, kurio vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jo pasekmėms; tą pačią geležinkelio infrastruktūrą naudojanti kita įmonė nelaikoma trečiąja šalimi; tai neturi įtakos atgręžtinio reikalavimo teisei. |
| --- | --- |

c)

trečiosios šalies elgesys, kurio vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jo pasekmėms; tą pačią geležinkelio infrastruktūrą naudojanti kita įmonė nelaikoma trečiąja šalimi; tai neturi įtakos atgręžtinio reikalavimo teisei.

3.   Nacionalinėje teisėje turi būti nustatyta, ar vežėjas privalo atlyginti 1 dalyje nenumatytus nuostolius ir kokiu laipsniu. Ši nuostata nepažeidžia 44 straipsnio.

III skyrius

Atsakomybė už rankinį bagažą, gyvūnus, registruotą bagažą ir transporto priemones

1 SKIRSNIS

Rankinis bagažas ir gyvūnai

33 straipsnis

Atsakomybė

1.   Keleivių mirties ar kūno sužalojimo atveju vežėjas taip pat atsako už žalą, atsiradusią dėl visiško ar dalinio daiktų, kuriuos keleivis dėvėjo arba vežėsi kaip rankinį bagažą, praradimą ar sugadinimą; tai taip pat taikoma gyvūnams, kuriuos keleivis vežėsi kartu. 26 straipsnis taikomas mutatis mutandis.

2.   Kitais atvejais vežėjas neatsako už visišką ar dalinį daiktų, rankinio bagažo ar gyvūnų praradimą ar jiems padarytą žalą, už kurių priežiūrą yra atsakingas keleivis pagal 15 straipsnį, jei praradimo ar žalos priežastis nėra vežėjo kaltė. IV antraštinės dalies kiti straipsniai, išskyrus 51 straipsnį, ir VI antraštinė dalis šiuo atveju netaikoma.

34 straipsnis

Nuostolių atlyginimo riba daiktų praradimo arba sugadinimo atveju

Kai vežėjas yra atsakingas pagal 33 straipsnio 1 dalį, jis privalo sumokėti kompensaciją, kuri negali būti didesnė kaip 1 400 apskaitos vienetų vienam keleiviui.

35 straipsnis

Atsakomybės netaikymas

Vežėjas neatsako už keleiviui padarytą žalą tuo atveju, kai keleivis neįvykdo muitinės ar kitų administracinių institucijų reikalaujamų formalumų.

2 SKIRSNIS

Registruotas bagažas

36 straipsnis

Atsakomybės pagrindas

1.   Vežėjas atsako už žalą, atsiradusią dėl visiško ar dalinio registruoto bagažo praradimo ar sugadinimo laikotarpiu nuo momento, kai bagažą perėmė vežėjas, iki išdavimo momento, taip pat dėl pavėluoto išdavimo.

2.   Vežėjas atleidžiamas nuo atsakomybės tokiu laipsniu, kokiu bagažo praradimas ar sugadinimas įvyko arba išdavimas vėlavo dėl keleivio kaltės; dėl keleivio nurodymo, bet ne dėl vežėjo kaltės; dėl registruoto bagažo vidinio defekto arba dėl aplinkybių, kurių vežėjas negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms.

3.   Vežėjas atleidžiamas nuo šios atsakomybės tokiu laipsniu, kokiu žala atsiranda dėl ypatingos rizikos, būdingos vienai ar kelioms iš šių aplinkybių:

| a) | pakuotės nebuvimas ar netinkamumas; |
| --- | --- |

a)

pakuotės nebuvimas ar netinkamumas;

| b) | ypatingas bagažo pobūdis; |
| --- | --- |

b)

ypatingas bagažo pobūdis;

| c) | vežimui nepriimtinų daiktų bagažo siuntimas. |
| --- | --- |

c)

vežimui nepriimtinų daiktų bagažo siuntimas.

37 straipsnis

Įrodinėjimo pareiga

1.   Pareigą įrodyti, kad bagažas prarastas, sugadintas arba buvo vėluojama jį išduoti dėl vienos iš 36 straipsnio 2 dalyje nurodytos priežasties, turi vežėjas.

2.   Kai vežėjas nustato, kad atsižvelgus į aplinkybes konkrečiu atveju žala galėjo atsirasti dėl kurio nors ar keleto 36 straipsnio 3 dalyje nurodytų rizikos aplinkybių, laikoma, kad ji dėl to ir atsirado. Tačiau į žalos atlyginimą teisę turintis asmuo turi teisę įrodyti, kad žala visiškai arba iš dalies atsirado ne dėl kurios nors iš tų rizikos aplinkybių.

38 straipsnis

Paeiliui vežantys vežėjai

Jei viena vežimo sutartimi reglamentuojamą vežimą paeiliui vykdo keli vežėjai, kiekvienas vežėjas, perimdamas bagažą su bagažo registravimo kvitu ar transporto priemonę su vežimo kvitu, siųsdami bagažą ar veždami transporto priemones tampa vežimo sutarties šalimi ir vadovaujasi bagažo registravimo kvite arba vežimo kvite nurodytomis sąlygomis bei prisiima su tuo susijusias pareigas. Šiuo atveju kiekvienas vežėjas atsako už vežimą visu maršrutu iki išdavimo.

39 straipsnis

Pavaduojantis vežėjas

1.   Vežėjas yra atsakingas už visą vežimą ir tuo atveju, kai jis visiškai ar iš dalies paveda vykdyti vežimą pavaduojančiam vežėjui, nepaisant to, ar jis naudojasi vežimo sutartyje numatyta teise tai daryti.

2.   Visos šių Vienodųjų taisyklių nuostatos, kurios reglamentuoja vežėjo atsakomybę, taikomos ir pavaduojančio vežėjo atsakomybei už jo vykdomą vežimą. Tuo atveju, jei darbuotojams ar kitiems asmenims, kurių paslaugomis vykdydamas vežimą naudojasi pavaduojantis vežėjas, iškeliamas ieškinys, taikomi 48 ir 52 straipsniai.

3.   Bet koks specialus susitarimas, pagal kurį vežėjas prisiima šiomis Vienodosiomis taisyklėmis nenustatytas pareigas arba atsisako šiomis Vienodosiomis taisyklėmis suteiktų teisių, neturi galios pavaduojančiam vežėjui, kuris jo aiškiai ir raštu nepatvirtino. Nepaisant to, ar pavaduojantis vežėjas patvirtino tokį specialų susitarimą, vežėjui ir toliau yra privalomos pagal jį atsirandančios pareigos ir teisių atsisakymas.

4.   Tais atvejais ir tokiu laipsniu, kuriuo atsako tiek vežėjas, tiek pavaduojantis vežėjas, jie atsako solidariai.

5.   Kompensacijos, kurią turi išmokėti vežėjas, pavaduojantis vežėjas ir jų darbuotojai bei kiti asmenys, kurių paslaugomis jie naudojasi vykdydami vežimą, bendra suma negali viršyti šiose Vienodosiose taisyklėse nustatytų ribų.

6.   Šiuo straipsniu nepažeidžiamos vežėjo ir pavaduojančio vežėjo tarpusavio atgręžtinio reikalavimo teisės.

40 straipsnis

Bagažo praradimo prezumpcija

1.   Teisę į žalos atlyginimą praradus bagažą turintis asmuo, nereikalaujant pateikti daugiau įrodymų, gali laikyti, kad bagažo vienetas yra prarastas, kai jis neišduodamas ar jam neatiduodamas per keturiolika dienų nuo prašymo išduoti bagažą pateikimo pagal 22 straipsnio 3 dalį.

2.   Jei prarastu laikomas bagažo vienetas atsiranda per vienerius metus nuo prašymo išduoti bagažą pateikimo, vežėjas privalo pranešti teisę į bagažą turinčiam asmeniui, jei žinomas arba gali būti nustatytas jo adresas.

3.   Gavęs 2 dalyje nurodytą pranešimą, per trisdešimt dienų teisę į bagažą turintis asmuo gali pareikalauti jam išduoti tą bagažo vienetą. Tuo atveju jis privalo sumokėti už bagažo vieneto pervežimą iš siuntimo paskirties vietos į išdavimo vietą bei grąžinti gautą kompensaciją, tam tikrais atvejais atskaičius visas įskaičiuotas išlaidas. Nepaisant to, jis išlaiko teisę reikalauti 43 straipsnyje nustatytos kompensacijos už pavėluotą išdavimą.

4.   Jei per 3 dalyje nurodytą laikotarpį nepareikalaujama išduoti atsiradusio bagažo vieneto arba jei jis atsiranda praėjus daugiau kaip vieneriems metams nuo prašymo išduoti bagažą pateikimo, vežėjas jį pašalina pagal bagažo vieneto buvimo vietoje galiojančius įstatymus ir nurodymus.

41 straipsnis

Kompensacija už prarastą bagažą

1.   Jei registruotas bagažas prarastas visas ar iš dalies, vežėjas privalo, nemokėdamas jokių kitų žalos atlyginimų, sumokėti:

| a) | jei patirtos žalos dydis įrodytas – tam dydžiui lygią kompensaciją, bet ne didesnę kaip 80 apskaitos vienetų vienam trūkstamam bruto masės kilogramui arba 1 200 apskaitos vienetų vienam bagažo vienetui; |
| --- | --- |

a)

jei patirtos žalos dydis įrodytas – tam dydžiui lygią kompensaciją, bet ne didesnę kaip 80 apskaitos vienetų vienam trūkstamam bruto masės kilogramui arba 1 200 apskaitos vienetų vienam bagažo vienetui;

| b) | jei patirtos žalos dydis nėra įrodytas – iš anksto sutartą kompensaciją, lygią 20 apskaitos vienetų vienam trūkstamam bruto masės kilogramui arba 300 apskaitos vienetų vienam bagažo vienetui. |
| --- | --- |

b)

jei patirtos žalos dydis nėra įrodytas – iš anksto sutartą kompensaciją, lygią 20 apskaitos vienetų vienam trūkstamam bruto masės kilogramui arba 300 apskaitos vienetų vienam bagažo vienetui.

Kompensavimo už prarasto bagažo kilogramą ar vienetą metodas nustatomas Bendrosiose vežimo sąlygose.

2.   Papildomai vežėjas privalo padengti bagažo vežimo mokestį ir kitas sumokėtas sumas, susijusias su prarasto bagažo vieneto vežimu, bei jau sumokėtus muito ir akcizo mokesčius.

42 straipsnis

Kompensacija už sugadintą bagažą

1.   Registruoto bagažo sugadinimo atveju vežėjas privalo sumokėti kompensaciją, lygią bagažo vertės sumažėjimui, nemokėdamas jokių kitų žalos atlyginimų.

2.   Kompensacija neturi viršyti:

| a) | jei dėl sugadinimo sumažėjo viso bagažo vertė – sumos, kuri būtų mokama visiško praradimo atveju; |
| --- | --- |

a)

jei dėl sugadinimo sumažėjo viso bagažo vertė – sumos, kuri būtų mokama visiško praradimo atveju;

| b) | jei dėl sugadinimo sumažėjo tik bagažo dalies vertė – sumos, kuri būtų mokama tos bagažo dalies praradimo atveju. |
| --- | --- |

b)

jei dėl sugadinimo sumažėjo tik bagažo dalies vertė – sumos, kuri būtų mokama tos bagažo dalies praradimo atveju.

43 straipsnis

Kompensacija už pavėlavimą pristatant

1.   Pavėlavimo pristatant registruotą bagažą atveju vežėjas turi sumokėti už kiekvieną dvidešimt keturių valandų laikotarpį po to, kai buvo pareikalauta pristatyto bagažo, bet ne daugiau kaip už keturiolika dienų:

| a) | jei teisę į bagažą turintis asmuo įrodo, kad dėl to patyrė žalą, – kompensaciją, lygią žalos dydžiui, daugiausiai 0,80 apskaitos vieneto už bagažo bruto masės kilogramą arba 14 apskaitos vienetų už pavėluotai pristatyto bagažo vienetą; |
| --- | --- |

a)

jei teisę į bagažą turintis asmuo įrodo, kad dėl to patyrė žalą, – kompensaciją, lygią žalos dydžiui, daugiausiai 0,80 apskaitos vieneto už bagažo bruto masės kilogramą arba 14 apskaitos vienetų už pavėluotai pristatyto bagažo vienetą;

| b) | jei teisę į bagažą turintis asmuo neįrodo, kad dėl to patyrė žalos –žalos atlyginimą, mokant 0,14 apskaitos vieneto už bagažo bruto masės kilogramą arba 2,80 apskaitos vienetų už pavėluotai pristatyto bagažo vienetą. |
| --- | --- |

b)

jei teisę į bagažą turintis asmuo neįrodo, kad dėl to patyrė žalos –žalos atlyginimą, mokant 0,14 apskaitos vieneto už bagažo bruto masės kilogramą arba 2,80 apskaitos vienetų už pavėluotai pristatyto bagažo vienetą.

Kompensavimo už prarasto bagažo kilogramą ar vienetą metodai nustatomi Bendrosiose vežimo sąlygose.

2.   Viso bagažo praradimo atveju 1 dalyje numatyta kompensacija nemokama kaip priedas prie kompensacijos, numatytos 41 straipsnyje.

3.   Dalies bagažo praradimo atveju 1 dalyje numatyta kompensacija mokama už neprarastąją bagažo dalį.

4.   Žalos bagažui atveju, jei ta žala padaryta ne dėl pavėluoto pristatymo, 1 dalyje nurodyta kompensacija tam tikrais atvejais mokama kaip priedas prie kompensacijos, numatytos 42 straipsnyje.

5.   Visa kompensacija, numatyta 1 dalyje kartu su mokesčiu pagal 41 ir 42 straipsnius, jokiu atveju negali viršyti kompensacijos, kuri būtų mokama viso bagažo praradimo atveju.

3 SKIRSNIS

Transporto priemonės

44 straipsnis

Kompensacija už vėlavimą

1.   Vėlavimo pakrauti atveju dėl priežasčių, susijusių su vežėju, arba vėlavimo pristatyti transporto priemonę atveju vežėjas turi, jei teisę į bagažą turintis asmuo įrodo, kad dėl to jis patyrė žalą, mokėti kompensaciją, neviršijančią užmokesčio už vežimą sumos.

2.   Jeigu vėlavimo pakrauti atveju dėl priežasčių, susijusių su vežėju, teisę į bagažą turintis asmuo nusprendžia nebevykdyti vežimo sutarties, jam turi būti grąžintas užmokestis už vežimą. Be to, teisę į bagažą turintis asmuo gali, jeigu jis įrodo, kad dėl vėlavimo patirta žalos, reikalauti kompensacijos, neviršijančios užmokesčio už vežimą.

45 straipsnis

Kompensacija už prarastą bagažą

Visos transporto priemonės ar jos dalies praradimo atveju teisę į transporto priemonę turinčiam asmeniui mokama kompensacija už įrodytą žalą apskaičiuojama remiantis įprastine transporto priemonės verte. Ji neturi viršyti 8 000 apskaitos vienetų. Pakrauta arba nepakrauta priekaba laikoma atskira transporto priemone.

46 straipsnis

Atsakomybė dėl kitų daiktų

1.   Dėl daiktų, paliktų transporto priemonėse ar prie transporto priemonės pritvirtintose bagažinėse (pvz., skirtose vežti bagažui ar slidėms), vežėjas atsako tik už žalą, kuri patiriama dėl jo kaltės. Visa mokama kompensacija neviršija 1 400 apskaitos vienetų.

2.   Daiktų, patalpintų transporto priemonės išorėje, įskaitant 1 dalyje nurodytas bagažines, atžvilgiu vežėjas atsako už išorėje laikomus daiktus tik jeigu įrodoma, kad žala patiriama dėl veiksmų ar neveikimo, kuriuos vežėjas vykdė tyčia siekdamas padaryti žalos arba neatsargiai, žinodamas, kad tokia žala galima.

47 straipsnis

Taikoma teisė

Atsižvelgiant į šio skirsnio nuostatas transporto priemonėms taikomos su atsakomybe dėl bagažo susijusios 2 skirsnio nuostatos.

IV skyrius

Bendrosios nuostatos

48 straipsnis

Teisės įvesti atsakomybės apribojimus praradimas

Šiose Vienodosiose taisyklėse numatyti atsakomybės apribojimai, taip pat nacionalinės teisės aktų nuostatos, ribojančios kompensavimą nustatyto dydžio išmoka, netaikomos, kai įrodoma, kad žala patirta dėl veiksmų ar neveikimo, kuriuos vežėjas vykdė tyčia siekdamas padaryti žalos arba neatsargiai, žinodamas, kad tokia žala galima.

49 straipsnis

Konvertavimas ir palūkanos

1.   Kai apskaičiuojant kompensaciją reikia konvertuoti sumas, išreikštas užsienio valiuta, konvertuojama pagal keitimo kursą, taikomą kompensacijos mokėjimo dieną ir toje vietoje.

2.   Teisę į žalos atlyginimą turintis asmuo gali reikalauti palūkanų nuo kompensacijos – penkių procentų per metus, skaičiuojant nuo 55 straipsnyje numatytos reikalavimo pateikimo dienos arba, jeigu toks reikalavimas nebuvo pateiktas, – nuo tada, kai buvo pradėtas teisminis nagrinėjimas.

3.   Tačiau kompensacijos mokėjimo pagal 27 ir 28 straipsnius atveju palūkanos gali priaugti tik nuo tos datos, kurią atsitiko įvykiai, susiję su kompensacijos sumos įvertinimu, jeigu ši data yra vėlesnė už reikalavimo pateikimo datą ar datą, kai buvo pradėtas teisminis nagrinėjimas.

4.   Bagažo atveju palūkanos mokamos tik tada, jei kompensacija viršija 16 apskaitos vienetų už bagažo registravimo kvitą.

5.   Bagažo atveju, jeigu teisę į bagažą turintis asmuo per tinkamą jam suteiktą laiką nepateikia vežėjui patvirtinamųjų dokumentų, kurie būtini, kad būtų galutinai nustatyta pagal reikalavimą mokėtina suma, palūkanos negali priaugti per laikotarpį nuo to momento, kai baigiasi suteiktas laikas, iki tada, kai iš tikrųjų pateikiami dokumentai.

50 straipsnis

Atsakomybė branduolinių incidentų atveju

Pagal šias Vienodąsias taisykles vežėjas atleidžiamas nuo atsakomybės už žalą, atsiradusią dėl branduolinio incidento, kai branduolinio įrenginio valdytojas ar kitas jį pavaduojantis asmuo yra atsakingas už žalą pagal valstybės įstatymus ir taisykles, reglamentuojančias atsakomybę branduolinės energijos srityje.

51 straipsnis

Asmenys, už kuriuos yra atsakingas vežėjas

Vežėjas atsako už savo darbuotojus ir kitus asmenis, kurių paslaugomis jis naudojasi teikdamas vežimo paslaugas, kai šie darbuotojai ir kiti asmenys veikia savo įgaliojimų ribose. Geležinkelio infrastruktūros, kuria naudojantis vykdomas vežimas, valdytojai laikomi asmenimis, kurių paslaugomis vežėjas naudojasi teikdamas vežimo paslaugas.

52 straipsnis

Kiti ieškiniai

1.   Visais atvejais, kai taikomos šios Vienodosios taisyklės, bet koks su atsakomybe susijęs ieškinys bet kokiu pagrindu gali būti pareikštas vežėjui tik pagal šiose Vienodosiose taisyklėse nustatytas sąlygas ir apribojimus.

2.   Tas pats galioja bet kokio ieškinio darbuotojams ir kitiems asmenims, už kuriuos vežėjas atsako pagal 51 straipsnio nuostatas, atveju.

V ANTRAŠTINĖ DALIS

KELEIVIO ATSAKOMYBĖ

53 straipsnis

Specialūs atsakomybės principai

Keleivis atsakingas vežėjui už žalą:

| a) | padarytą jam nesilaikant jo pareigų pagal






  1. | 10, 14 ir 20 straipsnius; |
| --- | --- | --- |

a)

padarytą jam nesilaikant jo pareigų pagal

1.

10, 14 ir 20 straipsnius;

| 2. | Bendrosiose vežimo sąlygose išdėstytas specialias nuostatas dėl transporto priemonių vežimo; arba |
| --- | --- |

2.

Bendrosiose vežimo sąlygose išdėstytas specialias nuostatas dėl transporto priemonių vežimo; arba

| 3. | reglamentą dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo geležinkeliais (RID); arba |
| --- | --- |

3.

reglamentą dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo geležinkeliais (RID); arba

| b) | patirtą dėl jo vežamų daiktų ar gyvūnų, nebent jis įrodo, kad žala buvo patirta dėl aplinkybių, kurių jis negalėjo išvengti, ir dėl pasekmių, kurioms jis negalėjo užkirsti kelio, nepaisant to, kad jis buvo atidus kaip to reikalaujama iš sąžiningo keleivio. Ši nuostata neturi poveikio vežėjo atsakomybei pagal 26 straipsnį ir 33 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

b)

patirtą dėl jo vežamų daiktų ar gyvūnų, nebent jis įrodo, kad žala buvo patirta dėl aplinkybių, kurių jis negalėjo išvengti, ir dėl pasekmių, kurioms jis negalėjo užkirsti kelio, nepaisant to, kad jis buvo atidus kaip to reikalaujama iš sąžiningo keleivio. Ši nuostata neturi poveikio vežėjo atsakomybei pagal 26 straipsnį ir 33 straipsnio 1 dalį.

VI ANTRAŠTINĖ DALIS

TEISIŲ GYNIMAS

54 straipsnis

Dalinio praradimo ar sugadinimo nustatymas

1.   Jei vežėjas nustato arba laiko, kad vežėjo atsakomybe vežamas daiktas (bagažas, transporto priemonė) iš dalies prarastas ar sugadintas, arba jei taip tvirtina teisę į žalos atlyginimą turintis asmuo, vežėjas privalo nedelsdamas, jei įmanoma dalyvaujant tam asmeniui, surašyti protokolą, kuriame būtų pagal žalos pobūdį nurodyta daikto būklė ir, kiek tai įmanoma, nurodytas žalos dydis, jos atsiradimo priežastys ir laikas.

2.   Protokolo kopija nemokamai pateikiama teisę į žalos atlyginimą turinčiam asmeniui.

3.   Jeigu teisę į žalos atlyginimą turintis asmuo nepritaria protokole pateiktiems duomenims, jis gali prašyti, kad bagažo ar transporto priemonės būklę ir žalos priežastis bei apimtį įvertintų ekspertas, kurį paskiria vežimo sutarties šalys arba teismas. Procedūrą, kurios reikia laikytis, reglamentuoja valstybės, kurioje toks įvertinimas daromas, teisės aktai ir taisyklės.

55 straipsnis

Reikalavimai

1.   Reikalavimai, susiję su vežėjo atsakomybe keleivių mirties ar asmens sužalojimo atvejais, turi būti siunčiami raštu vežėjui, kuriam gali būti pareikštas ieškinys. Vežimo, dėl kurio sudaryta viena sutartis ir kurį keli vežėjai vykdė paeiliui, atveju reikalavimai taip pat gali būti siunčiami pirmajam arba paskutiniajam vežėjui, taip pat vežėjui, kurio pagrindinė verslo vieta ar filialas, ar agentūra, kuri sudarė vežimo sutartį, yra valstybėje, kurioje yra keleivio gyvenamoji vieta arba kur jis paprastai gyvena.

2.   Kiti reikalavimai, susiję su vežimo sutartimi, turi būti siunčiami raštu vežėjui, nurodytam 56 straipsnio 2 ir 3 dalyse.

3.   Pateikiami dokumentų, kurie, teisę į žalos atlyginimą turinčio asmens manymu, yra tinkami pateikti kartu su reikalavimu, originalai arba kopijos, prireikus, jeigu vežėjas to reikalauja – tinkamai patvirtintos kopijos. Tenkinant reikalavimą, vežėjas gali reikalauti grąžinti bilietą, bagažo registracijos kvitą ir vežimo kvitą.

56 straipsnis

Vežėjai, kuriems galima pareikšti ieškinį

1.   Ieškinys dėl vežėjo atsakomybės keleivių mirties ar asmens sužalojimo atvejais, gali būti pareikštas tik vežėjui, kuris yra atsakingas pagal 26 straipsnio 5 dalį.

2.   Atsižvelgiant į 4 dalį kiti keleivių ieškiniai, paremti vežimo sutartimi, gali būti pareikšti tik pirmajam vežėjui, paskutiniajam vežėjui arba vežėjui, kuris vykdė tą vežimo dalį, kurioje atsitiko įvykis, dėl kurio pradėtas nagrinėjimas.

3.   Jeigu vežimo, kurį paeiliui vykdo vežėjai, atveju vežėjas, kuris turi pristatyti bagažą ar transporto priemonę, yra su jo sutikimu įrašytas į bagažo registracijos kvitą ar vežimo kvitą, ieškinys jam gali būti pareikštas laikantis 2 straipsnio net tuo atveju, jeigu jis negavo bagažo ar transporto priemonės.

4.   Ieškinys dėl pagal vežimo sutartį sumokėtos sumos padengimo gali būti pareikštas vežėjui, kuris gavo tą sumą, arba vežėjui, kurio vardu ta suma buvo gauta.

5.   Ieškinius galima pareikšti 2 ir 4 dalyse nenurodytiems vežėjams, jeigu tie ieškiniai pareiškiami kaip priešieškiniai ar prieštaravimai toje pačioje byloje, kuri iškelta dėl pagrindinio reikalavimo dėl tos pačios vežimo sutarties.

6.   Tiek, kiek šios Vienodosios taisyklės taikomos pavaduojančiam vežėjui, ieškinys gali būti pareikštas ir jam.

7.   Jeigu ieškovas gali pasirinkti kurį nors iš keleto vežėjų, jo teisė rinktis išnyksta, kai tik jis pareiškia ieškinį vienam iš jų; tai taikoma ir tada, kai ieškovas gali rinktis iš vieno ar keleto vežėjų ir iš pavaduojančio vežėjo.

58 straipsnis

Teisės pareikšti ieškinį mirties arba kūno sužalojimo atveju išnykimas

1.   Bet kokia turinčio teisę asmens teisė pareikšti ieškinį dėl vežėjo atsakomybės keleivių mirties arba kūno sužalojimo atveju išnyksta, jei turintis teisę asmuo per dvylika mėnesių nuo tada, kai sužinojo apie žalą, vienam iš vežėjų, kuriam pagal 55 straipsnio 1 dalį gali būti pateikiamas reikalavimas, nepraneša apie keleivį ištikusį nelaimingą atsitikimą. Tais atvejais, kai turintis teisę asmuo žodžiu praneša vežėjui apie nelaimingą atsitikimą, vežėjas pateikia tokiam asmeniui patvirtinimą apie tokį pranešimą žodžiu.

2.   Tačiau teisė pareikšti ieškinį neišnyksta, jei:

| a) | per 1 dalyje numatytą terminą turintis teisę asmuo pateikė reikalavimą vienam iš 55 straipsnio 1 dalyje nurodytų vežėjų; |
| --- | --- |

a)

per 1 dalyje numatytą terminą turintis teisę asmuo pateikė reikalavimą vienam iš 55 straipsnio 1 dalyje nurodytų vežėjų;

| b) | per 1 dalyje nustatytą terminą atsakingas vežėjas apie keleivį ištikusį nelaimingą atsitikimą sužinojo kokiu nors kitu būdu; |
| --- | --- |

b)

per 1 dalyje nustatytą terminą atsakingas vežėjas apie keleivį ištikusį nelaimingą atsitikimą sužinojo kokiu nors kitu būdu;

| c) | pranešimas apie nelaimingą atsitikimą nebuvo pateiktas arba buvo pateiktas pavėluotai dėl aplinkybių, nepriklausančių nuo turinčio teisę asmens; |
| --- | --- |

c)

pranešimas apie nelaimingą atsitikimą nebuvo pateiktas arba buvo pateiktas pavėluotai dėl aplinkybių, nepriklausančių nuo turinčio teisę asmens;

| d) | turintis teisę asmuo įrodo, kad nelaimingas atsitikimas įvyko dėl vežėjo kaltės. |
| --- | --- |

d)

turintis teisę asmuo įrodo, kad nelaimingas atsitikimas įvyko dėl vežėjo kaltės.

59 straipsnis

Teisės pareikšti su bagažo vežimu susijusį ieškinį išnykimas

1.   Turinčiam teisę asmeniui priėmus bagažą išnyksta visos teisės vežėjui pareikšti su bagažo vežimo sutartimi susijusį ieškinį dalies bagažo praradimo, bagažo sugadinimo ar vėlavimo pristatant bagažą atveju.

2.   Tačiau teisė pareikšti ieškinį neišnyksta:

| a) | dalies bagažo praradimo atveju arba bagažo sugadinimo atveju, jei:






  1. | bagažo praradimas ar bagažo sugadinimas buvo patvirtintas pagal 54 straipsnį iki turinčiam teisę asmeniui atsiimant bagažą; |
| --- | --- | --- |

a)

dalies bagažo praradimo atveju arba bagažo sugadinimo atveju, jei:

1.

bagažo praradimas ar bagažo sugadinimas buvo patvirtintas pagal 54 straipsnį iki turinčiam teisę asmeniui atsiimant bagažą;

| 2. | patvirtinimas, kuris turėjo būti atliktas pagal 54 straipsnį, nebuvo atliktas vien dėl vežėjo kaltės; |
| --- | --- |

2.

patvirtinimas, kuris turėjo būti atliktas pagal 54 straipsnį, nebuvo atliktas vien dėl vežėjo kaltės;

| b) | iš išorės nepastebimos žalos atveju, kai turintis teisę asmuo tai pastebėjo tik priėmęs bagažą, jei jis:






  1. | prašo nustatyti žalos faktą pagal 54 straipsnį iš karto po to, kai pastebėjo žalą, bet ne vėliau nei per tris dienas nuo bagažo priėmimo; ir |
| --- | --- | --- |

b)

iš išorės nepastebimos žalos atveju, kai turintis teisę asmuo tai pastebėjo tik priėmęs bagažą, jei jis:

1.

prašo nustatyti žalos faktą pagal 54 straipsnį iš karto po to, kai pastebėjo žalą, bet ne vėliau nei per tris dienas nuo bagažo priėmimo; ir

| 2. | jei jis įrodo, kad žala atsirado laikotarpiu nuo tada, kai bagažą priėmė vežėjas, iki bagažo pristatymo; |
| --- | --- |

2.

jei jis įrodo, kad žala atsirado laikotarpiu nuo tada, kai bagažą priėmė vežėjas, iki bagažo pristatymo;

| c) | pavėlavimo pristatyti bagažą atveju, jei turintis teisę asmuo per dvidešimt vieną dieną vieno iš 56 straipsnio 3 dalyje nurodytų vežėjų pareikalavo pripažinti jo teises; |
| --- | --- |

c)

pavėlavimo pristatyti bagažą atveju, jei turintis teisę asmuo per dvidešimt vieną dieną vieno iš 56 straipsnio 3 dalyje nurodytų vežėjų pareikalavo pripažinti jo teises;

| d) | jei turintis teisę asmuo įrodo, kad žala atsirado dėl vežėjo kaltės. |
| --- | --- |

d)

jei turintis teisę asmuo įrodo, kad žala atsirado dėl vežėjo kaltės.

60 straipsnis

Ieškinio senaties terminai

1.   Ieškinio senaties terminai ieškiniams dėl žalos atlyginimo remiantis vežėjo atsakomybe keleivių mirties ar kūno sužalojimo atveju pateikti yra:

| a) | keleiviams – treji metai nuo kitos dienos po įvykio; |
| --- | --- |

a)

keleiviams – treji metai nuo kitos dienos po įvykio;

| b) | kitiems turintiems teisę asmenims – treji metai nuo kitos dienos po keleivio mirties dienos neviršijant penkerių metų laikotarpio nuo kitos dienos po įvykio. |
| --- | --- |

b)

kitiems turintiems teisę asmenims – treji metai nuo kitos dienos po keleivio mirties dienos neviršijant penkerių metų laikotarpio nuo kitos dienos po įvykio.

2.   Ieškinio senaties terminas kitiems ieškiniams, susijusiems su vežimo sutartimi, yra vieneri metai. Tačiau tais atvejais, kai žala atsiranda dėl veiksmų ar neveikimo, kuriuos vežėjas vykdė tyčia siekdamas, kad būtų padaryta žala, arba neatsargiai, žinodamas, kad tokia žala gali būti padaryta, taikomas dvejų metų ieškinio senaties terminas.

3.   2 dalyje numatytas ieškinio senaties terminas pradedamas skaičiuoti:

| a) | dėl kompensacijos praradus visą bagažą – nuo keturioliktos dienos pasibaigus 22 straipsnio 3 dalyje nustatytam terminui; |
| --- | --- |

a)

dėl kompensacijos praradus visą bagažą – nuo keturioliktos dienos pasibaigus 22 straipsnio 3 dalyje nustatytam terminui;

| b) | dėl kompensacijos praradus dalį bagažo, sugadinus bagažą ar pavėlavus jį pristatyti – nuo pristatymo dienos; |
| --- | --- |

b)

dėl kompensacijos praradus dalį bagažo, sugadinus bagažą ar pavėlavus jį pristatyti – nuo pristatymo dienos;

| c) | visais kitais atvejais, susijusiais su keleivių vežimu – nuo paskutinės bilieto galiojimo dienos. |
| --- | --- |

c)

visais kitais atvejais, susijusiais su keleivių vežimu – nuo paskutinės bilieto galiojimo dienos.

Diena, nuo kurios pradedamas skaičiuoti ieškinio senaties terminas, nėra įskaitoma į šį terminą.

4.   [...]

5.   [...]

6.   Ieškinio senaties terminų sustabdymą ir nutraukimą reglamentuoja nacionalinė teisė.

VII ANTRAŠTINĖ DALIS

VEŽĖJŲ TARPUSAVIO SANTYKIAI

61 straipsnis

Užmokesčio už vežimą pasidalinimas

1.   Vežėjas, surinkęs arba turėjęs surinkti užmokestį už vežimą, atitinkamiems vežėjams privalo sumokėti atitinkamas to užmokesčio dalis. Mokėjimo būdai nustatomi tarp vežėjų sudarytoje sutartyje.

2.   6 straipsnio 3 dalis, 16 straipsnio 3 dalis ir 25 straipsnis taip pat taikomi paeiliui vežančių vežėjų tarpusavio santykiams.

62 straipsnis

Atgręžtinio reikalavimo teisė

1.   Vežėjas, pagal šias Vienodąsias taisykles sumokėjęs kompensaciją, turi atgręžtinio reikalavimo teisę išsiieškoti kompensaciją iš kitų vežime dalyvavusių vežėjų pagal šias nuostatas:

| a) | žalą padaręs vežėjas už ją atsako vienasmeniškai; |
| --- | --- |

a)

žalą padaręs vežėjas už ją atsako vienasmeniškai;

| b) | kai žala atsirado dėl kelių vežėjų kaltės, kiekvienas iš jų atsako už savo padarytą žalą; jei negalima taip atskirti, kompensacija tarp jų paskirstoma laikantis c punkto nuostatos; |
| --- | --- |

b)

kai žala atsirado dėl kelių vežėjų kaltės, kiekvienas iš jų atsako už savo padarytą žalą; jei negalima taip atskirti, kompensacija tarp jų paskirstoma laikantis c punkto nuostatos;

| c) | jei negalima įrodyti, dėl kurio iš vežėjų kaltės buvo padaryta žala, mokėtina kompensacijos suma padalinama visiems vežime dalyvavusiems vežėjams, išskyrus tuos, kurie įrodo, kad žala buvo padaryta ne dėl jų kaltės; mokėtina kompensacijos suma yra proporcinga atitinkamoms jų gautoms užmokesčio už vežimą dalims. |
| --- | --- |

c)

jei negalima įrodyti, dėl kurio iš vežėjų kaltės buvo padaryta žala, mokėtina kompensacijos suma padalinama visiems vežime dalyvavusiems vežėjams, išskyrus tuos, kurie įrodo, kad žala buvo padaryta ne dėl jų kaltės; mokėtina kompensacijos suma yra proporcinga atitinkamoms jų gautoms užmokesčio už vežimą dalims.

2.   Vieno iš vežėjų nemokumo atveju nesumokėta kompensacijos suma, kurią jis turėjo sumokėti, padalinama visiems kitiems vežime dalyvavusiems vežėjams proporcingai jų gautoms užmokesčio už vežimą dalims.

63 straipsnis

Atgręžtinio reikalavimo teisės įgyvendinimo tvarka

1.   Vežėjas, kuriam pateikiamas atgręžtinis reikalavimas, negali ginčyti pagal 62 straipsnį atgręžtinio reikalavimo teisę įgyvendinančio vežėjo sumokėtos kompensacijos sumos teisėtumo, jei kompensaciją nustatė teismas ir kai pirmiau šiam vežėjui, kuriam tinkamai buvo pranešta apie procesą, buvo sudaryta galimybė dalyvauti šiame procese. Teismas, kuriam pateiktas pagrindinis ieškinys, nustato terminą iki kurio turi būti pranešta apie procesą ir iki kurio vežėjas turi teisę prisijungti prie proceso.

2.   Atgręžtinio reikalavimo teisę įgyvendinantis vežėjas privalo viename ir tame pačiame procese pateikti savo reikalavimą visiems vežėjams, su kuriais jam nepavyko susitarti. To nepadaręs jis netenka atgręžtinio reikalavimo teisės tų vežėjų, prieš kuriuos jis nepradėjo proceso, atžvilgiu.

3.   Teismas vienu ir tuo pačiu sprendimu nusprendžia dėl visų jam pateiktų atgręžtinių reikalavimų.

4.   Atgręžtinio reikalavimo teisę norintis įgyvendinti vežėjas gali pateikti ieškinį teismui toje valstybėje, kurios teritorijoje yra vieno iš vežime dalyvaujančių vežėjų pagrindinė verslo vieta arba vežimo sutartį sudaręs filialas ar agentūra.

5.   Kai ieškinys privalo būti pateikiamas prieš keletą vežėjų, ieškovu esantis vežėjas turi teisę pasirinkti teismą, kuriam jis pateiks ieškinį, iš teismų, kurie turi tokią teisę pagal 4 dalį.

6.   Bylos dėl atgręžtinio reikalavimo negali būti sujungtos į vieną bylą su bylomis dėl kompensacijų, kurias iškėlė pagal vežimo sutartį teisę turintis asmuo.

64 straipsnis

Susitarimai dėl atgręžtinio reikalavimo teisės

Vežėjai gali sudaryti susitarimus, pagal kuriuos nukrypstama nuo 61 ir 62 straipsnių.

II PRIEDAS

MINIMALI INFORMACIJA, KURIĄ PRIVALO PATEIKTI GELEŽINKELIO ĮMONĖS IR BILIETŲ PARDAVĖJAI

I dalis. Informacija prieš kelionę

| — | Bendros sutarčiai taikomos sąlygos |
| --- | --- |

—

Bendros sutarčiai taikomos sąlygos

| — | Greičiausios kelionės tvarkaraščiai ir sąlygos |
| --- | --- |

—

Greičiausios kelionės tvarkaraščiai ir sąlygos

| — | Pigiausios kelionės

  Visų galimų kelionių, įskaitant pigiausią,
  tvarkaraščiai ir sąlygos [125 pakeit.] |
| --- | --- |

—

Pigiausios kelionės

  Visų galimų kelionių, įskaitant pigiausią,
  tvarkaraščiai ir sąlygos [125 pakeit.]

| — | Prieinamumas, prieigos sąlygos ir patogumai traukinyje, skirti neįgaliems ir riboto judumo asmenims pagal Direktyvoje XXX nustatytus prieinamumo reikalavimus |
| --- | --- |

—

Prieinamumas, prieigos sąlygos ir patogumai traukinyje, skirti neįgaliems ir riboto judumo asmenims pagal Direktyvoje XXX nustatytus prieinamumo reikalavimus

| — | prieigos sąlygos

  tvarka
  keleiviams, turintiems dviračius [126 pakeit.] |
| --- | --- |

—

prieigos sąlygos

  tvarka
  keleiviams, turintiems dviračius [126 pakeit.]

| — | Galimybė gauti vietą rūkymui ar

  visoms galimoms kelionėms
  ne rūkymui skirtose vietose
  (ir, jei taikoma, rūkimui)
  , pirmos ir antros klasės vagonuose bei vagonuose su miegamosiomis vietomis ir miegamuosiuose vagonuose [127 pakeit.] |
| --- | --- |

—

Galimybė gauti vietą rūkymui ar

  visoms galimoms kelionėms
  ne rūkymui skirtose vietose
  (ir, jei taikoma, rūkimui)
  , pirmos ir antros klasės vagonuose bei vagonuose su miegamosiomis vietomis ir miegamuosiuose vagonuose [127 pakeit.]

| — | Visi veiksmai, kurie galėtų sutrikdyti ar suvėlinti paslaugas

  Sutrikimai ir vėlavimai (planiniai ir realiuoju laiku) [128 pakeit.] |
| --- | --- |

—

Visi veiksmai, kurie galėtų sutrikdyti ar suvėlinti paslaugas

  Sutrikimai ir vėlavimai (planiniai ir realiuoju laiku) [128 pakeit.]

| — | Galimybė naudotis traukinyje teikiamomis paslaugomis
  , įskaitant belaidį vietinį tinklą ir tualetus [129 pakeit.] |
| --- | --- |

—

Galimybė naudotis traukinyje teikiamomis paslaugomis
  , įskaitant belaidį vietinį tinklą ir tualetus [129 pakeit.]

| — | Prašymo dėl prarasto bagažo pateikimo tvarka |
| --- | --- |

—

Prašymo dėl prarasto bagažo pateikimo tvarka

| — | Skundų pateikimo tvarka |
| --- | --- |

—

Skundų pateikimo tvarka

II dalis. Informacija kelionės metu

| — | Traukinyje teikiamos paslaugos
  , įskaitant belaidį vietinį tinklą [130 pakeit.] |
| --- | --- |

—

Traukinyje teikiamos paslaugos
  , įskaitant belaidį vietinį tinklą [130 pakeit.]

| — | Kita stotelė |
| --- | --- |

—

Kita stotelė

| — | Vėlavimas

  Sutrikimai ir vėlavimai (planiniai ir realiuoju laiku) [131 pakeit.] |
| --- | --- |

—

Vėlavimas

  Sutrikimai ir vėlavimai (planiniai ir realiuoju laiku) [131 pakeit.]

| — | Pagrindinės jungtys |
| --- | --- |

—

Pagrindinės jungtys

| — | Apsaugos ir saugumo klausimai |
| --- | --- |

—

Apsaugos ir saugumo klausimai

III PRIEDAS

BŪTINI PASLAUGOS KOKYBĖS STANDARTAI

I.   Reikalavimai geležinkelio įmonėms

Iki kiekvienų metų birželio 30 d. geležinkelio įmonės savo interneto tinklavietėse paskelbia praėjusių finansinių metų paslaugų kokybės ataskaitas ir siunčia jas nacionalinėms vykdančiosioms įstaigoms ir Europos Sąjungos geležinkelių agentūrai, kad ši tas ataskaitas paskelbtų savo tinklavietėje. Geležinkelio įmonė ataskaitą savo tinklavietėje skelbia oficialiąja (-iosiomis) valstybine (-ėmis) kalba (-omis) ir, jei įmanoma, kitomis Sąjungos kalbomis, įskaitant santrauką anglų kalba.

Paslaugų kokybės ataskaitų pagrindinės temos ir potemės šios:

| 1) | Paslaugų punktualumas ir pagrindiniai principai, kaip geležinkelio įmonė elgiasi sutrikus paslaugų teikimui:






  a) | vėlavimas:






  i) | bendras vidutinis paslaugų teikimo vėlavimas, apskaičiuojamas kaip kiekvienos kategorijos (tarptautinio, nacionalinio tolimojo, regioninio, miesto arba priemiesčių) paslaugų procentinė dalis, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Paslaugų punktualumas ir pagrindiniai principai, kaip geležinkelio įmonė elgiasi sutrikus paslaugų teikimui:

a)

vėlavimas:

i)

bendras vidutinis paslaugų teikimo vėlavimas, apskaičiuojamas kaip kiekvienos kategorijos (tarptautinio, nacionalinio tolimojo, regioninio, miesto arba priemiesčių) paslaugų procentinė dalis,

| ii) | išvykimo vėlavimo procentinė dalis, |
| --- | --- |

ii)

išvykimo vėlavimo procentinė dalis,

| iii) | atvykimo vėlavimo procentinė dalis,






  — | trumpesnio nei 60 minučių vėlavimo procentinė dalis, |
| --- | --- | --- |

iii)

atvykimo vėlavimo procentinė dalis,

—

trumpesnio nei 60 minučių vėlavimo procentinė dalis,

| — | 60-119
  91
  -
  120
  minučių vėlavimo procentinė dalis, [132 pakeit.] |
| --- | --- |

—

60-119
  91
  -
  120
  minučių vėlavimo procentinė dalis, [132 pakeit.]

| — | 120 ir daugiau minučių vėlavimo procentinė dalis; |
| --- | --- |

—

120 ir daugiau minučių vėlavimo procentinė dalis;

| b) | paslaugų atšaukimas:
  paslaugų atšaukimas, apskaičiuojamas kaip kiekvienos kategorijos (tarptautinio, nacionalinio tolimojo, regioninio, miesto arba priemiesčių) paslaugų procentinė dalis; |
| --- | --- |

b)

paslaugų atšaukimas:

paslaugų atšaukimas, apskaičiuojamas kaip kiekvienos kategorijos (tarptautinio, nacionalinio tolimojo, regioninio, miesto arba priemiesčių) paslaugų procentinė dalis;

| c) | reglamento taikymas, susijęs su paslaugų teikimo vėlavimu ir atšaukimu:






  i) | keleivių, kuriais pasirūpinta ir kuriems suteikta pagalba, skaičius, |
| --- | --- | --- |

c)

reglamento taikymas, susijęs su paslaugų teikimo vėlavimu ir atšaukimu:

i)

keleivių, kuriais pasirūpinta ir kuriems suteikta pagalba, skaičius,

| ii) | rūpinimosi keleiviais ir pagalbos teikimo jiems išlaidos, |
| --- | --- |

ii)

rūpinimosi keleiviais ir pagalbos teikimo jiems išlaidos,

| iii) | keleivių, kuriems sumokėta kompensacija, skaičius, |
| --- | --- |

iii)

keleivių, kuriems sumokėta kompensacija, skaičius,

| iv) | kompensacijų mokėjimo išlaidos. |
| --- | --- |

iv)

kompensacijų mokėjimo išlaidos.

| 2) | Klientų nuomonės tyrimas.
  Būtiniausios kategorijos yra šios:






  i) | traukinių važiavimo punktualumas; |
| --- | --- | --- |

2)

Klientų nuomonės tyrimas.

Būtiniausios kategorijos yra šios:

i)

traukinių važiavimo punktualumas;

| ii) | keleiviams teikiama informacija, jei traukinys vėluoja; |
| --- | --- |

ii)

keleiviams teikiama informacija, jei traukinys vėluoja;

| iii) | informacijos tikslumas ir galimybės ją gauti traukiniuose; |
| --- | --- |

iii)

informacijos tikslumas ir galimybės ją gauti traukiniuose;

| iv) | traukinių techninės priežiūros / būklės kokybė; |
| --- | --- |

iv)

traukinių techninės priežiūros / būklės kokybė;

| v) | saugumo lygis traukiniuose; |
| --- | --- |

v)

saugumo lygis traukiniuose;

| vi) | švara traukiniuose; |
| --- | --- |

vi)

švara traukiniuose;

| vii) | naudingos informacijos teikimas per visą kelionę
  , įskaitant informaciją, susijusią su belaidžiu vietiniu tinklu ir kitomis traukinyje teikiamomis paslaugomis
  ; [133 pakeit.] |
| --- | --- |

vii)

naudingos informacijos teikimas per visą kelionę
  , įskaitant informaciją, susijusią su belaidžiu vietiniu tinklu ir kitomis traukinyje teikiamomis paslaugomis
  ; [133 pakeit.]

| viii) | galimybė naudotis kokybiškais tualetais kiekviename traukinyje; |
| --- | --- |

viii)

galimybė naudotis kokybiškais tualetais kiekviename traukinyje;

| ix) | švara stotyse ir jų rūpestinga techninė priežiūra; |
| --- | --- |

ix)

švara stotyse ir jų rūpestinga techninė priežiūra;

| x) | traukinių ir patogumų, įskaitant naudotis patogius tualetus, juose prieinamumas; |
| --- | --- |

x)

traukinių ir patogumų, įskaitant naudotis patogius tualetus, juose prieinamumas;

| xi) | pagalbos neįgaliems ir riboto judumo asmenims suteikimo atvejų skaičius ir tokios pagalbos, veiksmingai teikiamos traukiniuose pagal 24 straipsnį, kokybė neatsižvelgiant į tai, ar pagalbos prašymas pateiktas iš anksto. |
| --- | --- |

xi)

pagalbos neįgaliems ir riboto judumo asmenims suteikimo atvejų skaičius ir tokios pagalbos, veiksmingai teikiamos traukiniuose pagal 24 straipsnį, kokybė neatsižvelgiant į tai, ar pagalbos prašymas pateiktas iš anksto.

| 3) | Skundų nagrinėjimas:






  i) | skundų skaičius ir jų nagrinėjimo rezultatai; |
| --- | --- | --- |

3)

Skundų nagrinėjimas:

i)

skundų skaičius ir jų nagrinėjimo rezultatai;

| ii) | skundų rūšys; |
| --- | --- |

ii)

skundų rūšys;

| iii) | išnagrinėtų skundų skaičius; |
| --- | --- |

iii)

išnagrinėtų skundų skaičius;

| iv) | vidutinis atsakymo pateikimo laikas; |
| --- | --- |

iv)

vidutinis atsakymo pateikimo laikas;

| v) | padėties gerinimo galimybės ir priemonės. |
| --- | --- |

v)

padėties gerinimo galimybės ir priemonės.

| 4) | Neįgaliems ir riboto judumo asmenims teikiama pagalba
  pagalbos suteikimo atvejų skaičius, apskaičiuojamas kaip kiekvienos kategorijos (tarptautinio, nacionalinio tolimojo, regioninio, miesto arba priemiesčių) susisiekimo paslaugų procentinė dalis. |
| --- | --- |

4)

Neįgaliems ir riboto judumo asmenims teikiama pagalba

pagalbos suteikimo atvejų skaičius, apskaičiuojamas kaip kiekvienos kategorijos (tarptautinio, nacionalinio tolimojo, regioninio, miesto arba priemiesčių) susisiekimo paslaugų procentinė dalis.

| 5) | Paslaugų teikimo sutrikimas
  nenumatytų atvejų planų, krizių valdymo planų buvimas ir trumpas aprašymas. |
| --- | --- |

5)

Paslaugų teikimo sutrikimas

nenumatytų atvejų planų, krizių valdymo planų buvimas ir trumpas aprašymas.

II.   Reikalavimai stoties valdytojams ir infrastruktūros valdytojams

Paslaugų kokybės ataskaitų pagrindinės temos ir potemės šios:

| 1) | Informacija ir bilietai:






  i) | informacijos prašymų apdorojimo procedūra stotyje; |
| --- | --- | --- |

1)

Informacija ir bilietai:

i)

informacijos prašymų apdorojimo procedūra stotyje;

| ii) | informacijos apie traukinių tvarkaraščius, tarifus ir peronus teikimo procedūros ir priemonės, informacijos kokybė; |
| --- | --- |

ii)

informacijos apie traukinių tvarkaraščius, tarifus ir peronus teikimo procedūros ir priemonės, informacijos kokybė;

| iii) | informacijos apie reglamente nustatytas teises ir pareigas, taip pat nacionalinių vykdančiųjų įstaigų duomenų ryšiams skelbimas; |
| --- | --- |

iii)

informacijos apie reglamente nustatytas teises ir pareigas, taip pat nacionalinių vykdančiųjų įstaigų duomenų ryšiams skelbimas;

| iv) | bilietų pirkimo priemonės; |
| --- | --- |

iv)

bilietų pirkimo priemonės;

| v) | stoties darbuotojų, galinčių teikti informaciją ir parduoti bilietus, buvimas; |
| --- | --- |

v)

stoties darbuotojų, galinčių teikti informaciją ir parduoti bilietus, buvimas;

| vi) | informacijos teikimas neįgaliems arba riboto judumo asmenims. |
| --- | --- |

vi)

informacijos teikimas neįgaliems arba riboto judumo asmenims.

| 2) | Pagrindiniai principai, kaip elgtis sutrikus paslaugų teikimui:






  i) | keleivių, kuriais pasirūpinta ir kuriems suteikta pagalba, skaičius, |
| --- | --- | --- |

2)

Pagrindiniai principai, kaip elgtis sutrikus paslaugų teikimui:

i)

keleivių, kuriais pasirūpinta ir kuriems suteikta pagalba, skaičius,

| ii) | rūpinimosi keleiviais ir pagalbos teikimo jiems išlaidos. |
| --- | --- |

ii)

rūpinimosi keleiviais ir pagalbos teikimo jiems išlaidos.

| 3) | Įdiegtų priemonių, kuriomis užtikrinama stoties įrenginių (tualetų ir t. t.) švara, aprašymas:






  i) | valymo intervalai; |
| --- | --- | --- |

3)

Įdiegtų priemonių, kuriomis užtikrinama stoties įrenginių (tualetų ir t. t.) švara, aprašymas:

i)

valymo intervalai;

| ii) | galimybės naudotis tualetais. |
| --- | --- |

ii)

galimybės naudotis tualetais.

| 4) | Klientų nuomonės tyrimas.
  Būtiniausios kategorijos yra šios:






  i) | keleiviams teikiama informacija, jei traukinys vėluoja; |
| --- | --- | --- |

4)

Klientų nuomonės tyrimas.

Būtiniausios kategorijos yra šios:

i)

keleiviams teikiama informacija, jei traukinys vėluoja;

| ii) | informacijos apie traukinių tvarkaraštį / peronus tikslumas, buvimas ir prieinamumas; |
| --- | --- |

ii)

informacijos apie traukinių tvarkaraštį / peronus tikslumas, buvimas ir prieinamumas;

| iii) | saugumo stotyje lygis; |
| --- | --- |

iii)

saugumo stotyje lygis;

| iv) | laikas, per kurį stotyje atsakoma į informacijos prašymus; |
| --- | --- |

iv)

laikas, per kurį stotyje atsakoma į informacijos prašymus;

| v) | galimybės stotyje naudotis kokybiškais tualetais (įskaitant jų prieinamumą); |
| --- | --- |

v)

galimybės stotyje naudotis kokybiškais tualetais (įskaitant jų prieinamumą);

| vi) | švara stotyse ir techninė jų priežiūra; |
| --- | --- |

vi)

švara stotyse ir techninė jų priežiūra;

| vii) | stoties ir stoties įrenginių prieinamumas
  , įskaitant prieigą be laiptų, eskalatorius, keltuvus ir bagažo rampas
  ; [134 pakeit.] |
| --- | --- |

vii)

stoties ir stoties įrenginių prieinamumas
  , įskaitant prieigą be laiptų, eskalatorius, keltuvus ir bagažo rampas
  ; [134 pakeit.]

| viii) | pagalbos neįgaliems ir riboto judumo asmenims suteikimo stotyje atvejų skaičius ir tokios pagalbos kokybė. |
| --- | --- |

viii)

pagalbos neįgaliems ir riboto judumo asmenims suteikimo stotyje atvejų skaičius ir tokios pagalbos kokybė.

IV PRIEDAS

SKUNDŲ NAGRINĖJIMO PROCEDŪRA NACIONALINĖMS VYKDANČIOSIOMS ĮSTAIGOMS

Jeigu atvejis sudėtingas, pavyzdžiui, susijęs su keliais reikalavimais arba keliais vežėjais, tarptautinėmis kelionėmis arba nelaimingais atsitikimais kitos nei įmonei leidimą išdavusios valstybės narės teritorijoje, ypač jei neaišku, kuri nacionalinė vykdančioji įstaiga turi imtis spręsti klausimą, arba jeigu išnagrinėti skundą būtų lengviau ar sparčiau, nacionalinės vykdančiosios įstaigos bendradarbiaudamos nusprendžia, kuri įstaiga bus vadovaujančioji ir keleiviams veiks vieno langelio principu. Visos susijusios nacionalinės vykdančiosios įstaigos bendradarbiauja, kad būtų lengviau išnagrinėti skundą, be kita ko, dalijasi informacija, padeda išversti dokumentus ir teikia informaciją apie nelaimingų įvykių aplinkybes. Keleiviai informuojami, kuri įstaiga yra vadovaujančioji.
  Be to, visais atvejais nacionalinės vykdančiosios įstaigos bet kuriuo atveju užtikrina atitiktį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2017/2394. [135 pakeit.]

V PRIEDAS

ATITIKMENŲ LENTELĖ

| Reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 1 straipsnio a punktas | 1 straipsnio a punktas |
| 1 straipsnio b punktas | 1 straipsnio b punktas |
| ---- | 1 straipsnio c punktas |
| 1 straipsnio c punktas | 1 straipsnio d punktas |
| ---- | 1 straipsnio e punktas |
| 1 straipsnio d punktas | 1 straipsnio f punktas |
| 1 straipsnio e punktas | 1 straipsnio g punktas |
| ---- | 1 straipsnio h punktas |
| 1 straipsnio f punktas | 1 straipsnio i punktas |
| 2 straipsnis | 2 straipsnis |
| 2 straipsnio 1 dalis | 2 straipsnio 1 dalis |
| 2 straipsnio 2 dalis | ---- |
| 2 straipsnio 3 dalis | ---- |
| 2 straipsnio 4 dalis | ---- |
| 2 straipsnio 5 dalis | ---- |
| 2 straipsnio 6 dalis | ---- |
| 2 straipsnio 7 dalis | ---- |
| ---- | 2 straipsnio 2 dalis |
| ---- | 2 straipsnio 3 dalis |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| 3 straipsnio 1 dalis | 3 straipsnio 1 dalis |
| 3 straipsnio 2 ir 3 dalys | ---- |
| 3 straipsnio 4 dalis | 3 straipsnio 2 dalis |
| 3 straipsnio 5 dalis | 3 straipsnio 3 dalis |
| 3 straipsnio 6 dalis | 3 straipsnio 4 dalis |
| 3 straipsnio 7 dalis | 3 straipsnio 5 dalis |
| 3 straipsnio 8 dalis | 3 straipsnio 6 dalis |
| 3 straipsnio 9 dalis | 3 straipsnio 7 dalis |
| 3 straipsnio 10 dalis | 3 straipsnio 8 dalis |
| ---- | 3 straipsnio 9 dalis |
| ---- | 3 straipsnio 10 dalis |
| 3 straipsnio 11 dalis | 3 straipsnio 11 dalis |
| ---- | 3 straipsnio 12 dalis |
| 3 straipsnio 12 dalis | 3 straipsnio 13 dalis |
| 3 straipsnio 13 dalis | 3 straipsnio 14 dalis |
| 3 straipsnio 14 dalis | ---- |
| 3 straipsnio 15 dalis | 3 straipsnio 16 dalis |
| 3 straipsnio 16 dalis | 3 straipsnio 17 dalis |
| 3 straipsnio 17 dalis | 3 straipsnio 18 dalis |
| ---- | 3 straipsnio 19 dalis |
| 4 straipsnis | 4 straipsnis |
| ---- | 5 straipsnis |
| 5 straipsnis | 6 straipsnis |
| 6 straipsnis | 7 straipsnis |
| 7 straipsnis | 8 straipsnis |
| 8 straipsnis | 9 straipsnis |
| ---- | 9 straipsnio 4 dalis |
| 9 straipsnis | 10 straipsnis |
| 9 straipsnio 3 dalis | ---- |
| ---- | 10 straipsnio 5 ir 6 dalys |
| 10 straipsnis | ---- |
| 11 straipsnis | 11 straipsnis |
| 12 straipsnis | 12 straipsnis |
| 12 straipsnio 2 dalis | ---- |
| 13 straipsnis | 13 straipsnis |
| 14 straipsnis | 14 straipsnis |
| 15 straipsnis | 15 straipsnis |
| 16 straipsnis | 16 straipsnis |
| ---- | 16 straipsnio 2 ir 3 dalys |
| 17 straipsnis | 17 straipsnis |
| ---- | 17 straipsnio 8 dalis |
| 18 straipsnis | 18 straipsnis |
| ---- | 18 straipsnio 6 dalis |
| ---- | 19 straipsnis |
| 19 straipsnis | 20 straipsnis |
| 20 straipsnis | 21 straipsnis |
| 21 straipsnio 1 dalis | ---- |
| 21 straipsnio 2 dalis | 22 straipsnio 2 dalis ir 23 straipsnio 2 dalis |
| 22 straipsnis | 22 straipsnis |
| 22 straipsnio 2 dalis | ---- |
| ---- | 22 straipsnio 4 dalis |
| 23 straipsnis | 23 straipsnis |
| ---- | 23 straipsnio 4 dalis |
| 24 straipsnis | 24 straipsnis |
| 25 straipsnis | 25 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys |
| ---- | 26 straipsnis |
| 26 straipsnis | 27 straipsnis |
| 27 straipsnis | 28 straipsnis |
| ---- | 28 straipsnio 3 dalis |
| 27 straipsnio 3 dalis | 28 straipsnio 4 dalis |
| 28 straipsnis | 29 straipsnis |
| 29 straipsnis | 30 straipsnis |
| 30 straipsnis | 31 straipsnis |
| ---- | 32 ir 33 straipsniai |
| 31 straipsnis | 34 straipsnis |
| ---- | 34 straipsnio 1 ir 3 dalys |
| 32 straipsnis | 35 straipsnis |
| 33 straipsnis | ---- |
| 34 straipsnis | 36 straipsnis |
| 35 straipsnis | ---- |
| ---- | 37 straipsnis |
| 36 straipsnis | 38 straipsnis |
| ---- | 39 straipsnis |
| 37 straipsnis | 40 straipsnis |
| I priedas | I priedas |
| II priedas | II priedas |
| III priedas | III priedas |
| ---- | IV–V priedai |

Reglamentas (EB) Nr. 1371/2007

Šis reglamentas

1 straipsnis

1 straipsnis

1 straipsnio a punktas

1 straipsnio a punktas

1 straipsnio b punktas

1 straipsnio b punktas

----

1 straipsnio c punktas

1 straipsnio c punktas

1 straipsnio d punktas

----

1 straipsnio e punktas

1 straipsnio d punktas

1 straipsnio f punktas

1 straipsnio e punktas

1 straipsnio g punktas

----

1 straipsnio h punktas

1 straipsnio f punktas

1 straipsnio i punktas

2 straipsnis

2 straipsnis

2 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 2 dalis

----

2 straipsnio 3 dalis

----

2 straipsnio 4 dalis

----

2 straipsnio 5 dalis

----

2 straipsnio 6 dalis

----

2 straipsnio 7 dalis

----

----

2 straipsnio 2 dalis

----

2 straipsnio 3 dalis

3 straipsnis

3 straipsnis

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 2 ir 3 dalys

----

3 straipsnio 4 dalis

3 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 5 dalis

3 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 6 dalis

3 straipsnio 4 dalis

3 straipsnio 7 dalis

3 straipsnio 5 dalis

3 straipsnio 8 dalis

3 straipsnio 6 dalis

3 straipsnio 9 dalis

3 straipsnio 7 dalis

3 straipsnio 10 dalis

3 straipsnio 8 dalis

----

3 straipsnio 9 dalis

----

3 straipsnio 10 dalis

3 straipsnio 11 dalis

3 straipsnio 11 dalis

----

3 straipsnio 12 dalis

3 straipsnio 12 dalis

3 straipsnio 13 dalis

3 straipsnio 13 dalis

3 straipsnio 14 dalis

3 straipsnio 14 dalis

----

3 straipsnio 15 dalis

3 straipsnio 16 dalis

3 straipsnio 16 dalis

3 straipsnio 17 dalis

3 straipsnio 17 dalis

3 straipsnio 18 dalis

----

3 straipsnio 19 dalis

4 straipsnis

4 straipsnis

----

5 straipsnis

5 straipsnis

6 straipsnis

6 straipsnis

7 straipsnis

7 straipsnis

8 straipsnis

8 straipsnis

9 straipsnis

----

9 straipsnio 4 dalis

9 straipsnis

10 straipsnis

9 straipsnio 3 dalis

----

----

10 straipsnio 5 ir 6 dalys

10 straipsnis

----

11 straipsnis

11 straipsnis

12 straipsnis

12 straipsnis

12 straipsnio 2 dalis

----

13 straipsnis

13 straipsnis

14 straipsnis

14 straipsnis

15 straipsnis

15 straipsnis

16 straipsnis

16 straipsnis

----

16 straipsnio 2 ir 3 dalys

17 straipsnis

17 straipsnis

----

17 straipsnio 8 dalis

18 straipsnis

18 straipsnis

----

18 straipsnio 6 dalis

----

19 straipsnis

19 straipsnis

20 straipsnis

20 straipsnis

21 straipsnis

21 straipsnio 1 dalis

----

21 straipsnio 2 dalis

22 straipsnio 2 dalis ir 23 straipsnio 2 dalis

22 straipsnis

22 straipsnis

22 straipsnio 2 dalis

----

----

22 straipsnio 4 dalis

23 straipsnis

23 straipsnis

----

23 straipsnio 4 dalis

24 straipsnis

24 straipsnis

25 straipsnis

25 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

----

26 straipsnis

26 straipsnis

27 straipsnis

27 straipsnis

28 straipsnis

----

28 straipsnio 3 dalis

27 straipsnio 3 dalis

28 straipsnio 4 dalis

28 straipsnis

29 straipsnis

29 straipsnis

30 straipsnis

30 straipsnis

31 straipsnis

----

32 ir 33 straipsniai

31 straipsnis

34 straipsnis

----

34 straipsnio 1 ir 3 dalys

32 straipsnis

35 straipsnis

33 straipsnis

----

34 straipsnis

36 straipsnis

35 straipsnis

----

----

37 straipsnis

36 straipsnis

38 straipsnis

----

39 straipsnis

37 straipsnis

40 straipsnis

I priedas

I priedas

II priedas

II priedas

III priedas

III priedas

----

IV–V priedai

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/348 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/348

---

P8_TA(2018)0463

Patvarieji organiniai teršalai ***I

2018 m. lapkričio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl patvariųjų organinių teršalų (nauja redakcija) (COM(2018)0144 – C8-0124/2018 – 2018/0070(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2020/C 363/37)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | Sąjungos lygmeniu įgyvendinant Konvencijos nuostatas būtina užtikrinti koordinavimą ir derėjimą su Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, kurią Sąjunga patvirtino 2002 m. gruodžio 19 d., (17)

  ir
  Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės, kurią Sąjunga patvirtino 1993 m. vasario 1 d., (18) nuostatomis. Šis koordinavimas ir derėjimas taip pat turėtų būti išlaikyti prisidedant prie Strateginės tarptautinės cheminių medžiagų vadybos metodikos (SAICM), priimtos 2006 m. vasario 6 d. Dubajuje įvykusioje pirmojoje tarptautinėje konferencijoje cheminių medžiagų valdymo klausimais, įgyvendinimo ir tolesnio jos tobulinimo Jungtinėse Tautose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

Sąjungos lygmeniu įgyvendinant Konvencijos nuostatas būtina užtikrinti koordinavimą ir derėjimą su Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, kurią Sąjunga patvirtino 2002 m. gruodžio 19 d., (17)

  ir
  Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės, kurią Sąjunga patvirtino 1993 m. vasario 1 d., (18) nuostatomis. Šis koordinavimas ir derėjimas taip pat turėtų būti išlaikyti prisidedant prie Strateginės tarptautinės cheminių medžiagų vadybos metodikos (SAICM), priimtos 2006 m. vasario 6 d. Dubajuje įvykusioje pirmojoje tarptautinėje konferencijoje cheminių medžiagų valdymo klausimais, įgyvendinimo ir tolesnio jos tobulinimo Jungtinėse Tautose;

| (5) | Sąjungos lygmeniu įgyvendinant Konvencijos nuostatas būtina užtikrinti koordinavimą ir derėjimą su Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, kurią Sąjunga patvirtino 2002 m. gruodžio 19 d. (17), Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės, kurią Sąjunga patvirtino 1993 m. vasario 1 d. (18)

  ir Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio
  ,
  kurią Sąjunga patvirtino 2017 m. gegužės 11 d.

   (18a)

  ,
  nuostatomis. Šis koordinavimas ir derėjimas taip pat turėtų būti išlaikyti prisidedant prie Strateginės tarptautinės cheminių medžiagų vadybos metodikos (SAICM), priimtos 2006 m. vasario 6 d. Dubajuje įvykusioje pirmojoje tarptautinėje konferencijoje cheminių medžiagų valdymo klausimais, įgyvendinimo ir tolesnio jos tobulinimo Jungtinėse Tautose; |
| --- | --- |

(5)

Sąjungos lygmeniu įgyvendinant Konvencijos nuostatas būtina užtikrinti koordinavimą ir derėjimą su Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, kurią Sąjunga patvirtino 2002 m. gruodžio 19 d. (17), Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės, kurią Sąjunga patvirtino 1993 m. vasario 1 d. (18)

  ir Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio
  ,
  kurią Sąjunga patvirtino 2017 m. gegužės 11 d.

   (18a)

  ,
  nuostatomis. Šis koordinavimas ir derėjimas taip pat turėtų būti išlaikyti prisidedant prie Strateginės tarptautinės cheminių medžiagų vadybos metodikos (SAICM), priimtos 2006 m. vasario 6 d. Dubajuje įvykusioje pirmojoje tarptautinėje konferencijoje cheminių medžiagų valdymo klausimais, įgyvendinimo ir tolesnio jos tobulinimo Jungtinėse Tautose;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | pasenusios ar nerūpestingai tvarkomos POT atsargos gali sukelti rimtą pavojų aplinkai ir žmonių sveikatai, pvz., užteršdamos dirvą ir gruntinius vandenis. Todėl tiktų nustatyti tokias šių atsargų tvarkymo nuostatas, kurios būtų griežtesnės už Konvencijos nuostatas. Draudžiamų cheminių medžiagų atsargos turėtų būti traktuojamos kaip atliekos, o apie cheminių medžiagų, kurių gamyba ar naudojimas tebėra leidžiami, atsargas turėtų būti informuojamos institucijos ir jos turėtų būti reikiamai prižiūrimos. Visų pirma, esamos atsargos, kurias sudaro ar kuriose yra uždraustų POT, turėtų būti kuo greičiau tvarkomos kaip atliekos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

pasenusios ar nerūpestingai tvarkomos POT atsargos gali sukelti rimtą pavojų aplinkai ir žmonių sveikatai, pvz., užteršdamos dirvą ir gruntinius vandenis. Todėl tiktų nustatyti tokias šių atsargų tvarkymo nuostatas, kurios būtų griežtesnės už Konvencijos nuostatas. Draudžiamų cheminių medžiagų atsargos turėtų būti traktuojamos kaip atliekos, o apie cheminių medžiagų, kurių gamyba ar naudojimas tebėra leidžiami, atsargas turėtų būti informuojamos institucijos ir jos turėtų būti reikiamai prižiūrimos. Visų pirma, esamos atsargos, kurias sudaro ar kuriose yra uždraustų POT, turėtų būti kuo greičiau tvarkomos kaip atliekos;

| (10) | pasenusios ar nerūpestingai tvarkomos POT atsargos gali sukelti rimtą pavojų aplinkai ir žmonių sveikatai, pvz., užteršdamos dirvą ir gruntinius vandenis. Todėl tiktų nustatyti tokias šių atsargų tvarkymo nuostatas, kurios būtų griežtesnės už Konvencijos nuostatas. Draudžiamų cheminių medžiagų atsargos turėtų būti traktuojamos kaip atliekos, o apie cheminių medžiagų, kurių gamyba ar naudojimas tebėra leidžiami, atsargas turėtų būti informuojamos institucijos ir jos turėtų būti reikiamai prižiūrimos. Visų pirma, esamos atsargos, kurias sudaro ar kuriose yra uždraustų POT, turėtų būti kuo greičiau tvarkomos kaip atliekos. Jei ateityje būtų uždraustos kitos medžiagos, jų atsargos taip pat turėtų būti nedelsiant sunaikintos ir nekaupiama jokių naujų atsargų. Atsižvelgiant į konkrečias tam tikrų valstybių narių problemas, tinkama finansinė ir techninė pagalba turėtų būti teikiama pagal esamas Sąjungos finansines priemones; |
| --- | --- |

(10)

pasenusios ar nerūpestingai tvarkomos POT atsargos gali sukelti rimtą pavojų aplinkai ir žmonių sveikatai, pvz., užteršdamos dirvą ir gruntinius vandenis. Todėl tiktų nustatyti tokias šių atsargų tvarkymo nuostatas, kurios būtų griežtesnės už Konvencijos nuostatas. Draudžiamų cheminių medžiagų atsargos turėtų būti traktuojamos kaip atliekos, o apie cheminių medžiagų, kurių gamyba ar naudojimas tebėra leidžiami, atsargas turėtų būti informuojamos institucijos ir jos turėtų būti reikiamai prižiūrimos. Visų pirma, esamos atsargos, kurias sudaro ar kuriose yra uždraustų POT, turėtų būti kuo greičiau tvarkomos kaip atliekos. Jei ateityje būtų uždraustos kitos medžiagos, jų atsargos taip pat turėtų būti nedelsiant sunaikintos ir nekaupiama jokių naujų atsargų. Atsižvelgiant į konkrečias tam tikrų valstybių narių problemas, tinkama finansinė ir techninė pagalba turėtų būti teikiama pagal esamas Sąjungos finansines priemones;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | laikantis Protokolo ir Konvencijos nuostatų, POT, kurie yra netyčiniai pramoninių procesų šalutiniai produktai, išmetimas turėtų būti kuo greičiau nustatytas ir sumažintas, siekiant, jei įmanoma, jį visiškai panaikinti. Turėtų būti įgyvendinti ir tobulinami atitinkami nacionaliniai veiksmų planai, aprėpiantys visus šaltinius ir priemones, įskaitant numatytus esamuose Sąjungos teisės aktuose, skirti išleidžiamų šių cheminių medžiagų kiekiui nuolat ir rentabiliai mažinti. Tuo tikslu pagal Konvenciją turėtų būti parengtos reikiamos priemonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

laikantis Protokolo ir Konvencijos nuostatų, POT, kurie yra netyčiniai pramoninių procesų šalutiniai produktai, išmetimas turėtų būti kuo greičiau nustatytas ir sumažintas, siekiant, jei įmanoma, jį visiškai panaikinti. Turėtų būti įgyvendinti ir tobulinami atitinkami nacionaliniai veiksmų planai, aprėpiantys visus šaltinius ir priemones, įskaitant numatytus esamuose Sąjungos teisės aktuose, skirti išleidžiamų šių cheminių medžiagų kiekiui nuolat ir rentabiliai mažinti. Tuo tikslu pagal Konvenciją turėtų būti parengtos reikiamos priemonės;

| (11) | laikantis Protokolo ir Konvencijos nuostatų, POT, kurie yra netyčiniai pramoninių procesų šalutiniai produktai, išmetimas turėtų būti kuo greičiau nustatytas ir sumažintas, siekiant, jei įmanoma, jį visiškai panaikinti. Turėtų būti
  kaip galima greičiau
  įgyvendinti ir tobulinami atitinkami nacionaliniai veiksmų planai, aprėpiantys visus šaltinius ir priemones, įskaitant numatytus esamuose Sąjungos teisės aktuose, skirti išleidžiamų šių cheminių medžiagų kiekiui nuolat ir rentabiliai mažinti. Tuo tikslu pagal Konvenciją turėtų būti parengtos reikiamos priemonės; |
| --- | --- |

(11)

laikantis Protokolo ir Konvencijos nuostatų, POT, kurie yra netyčiniai pramoninių procesų šalutiniai produktai, išmetimas turėtų būti kuo greičiau nustatytas ir sumažintas, siekiant, jei įmanoma, jį visiškai panaikinti. Turėtų būti
  kaip galima greičiau
  įgyvendinti ir tobulinami atitinkami nacionaliniai veiksmų planai, aprėpiantys visus šaltinius ir priemones, įskaitant numatytus esamuose Sąjungos teisės aktuose, skirti išleidžiamų šių cheminių medžiagų kiekiui nuolat ir rentabiliai mažinti. Tuo tikslu pagal Konvenciją turėtų būti parengtos reikiamos priemonės;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | būtina Sąjungos lygmeniu užtikrinti veiksmingą šio reglamento techninių ir administracinių aspektų koordinavimą ir valdymą. Reglamentu (EB) Nr. 1907/2006 įsteigta Europos cheminių medžiagų agentūra (toliau – Agentūra) turi kompetencijos ir patirties, susijusios su Sąjungos cheminių medžiagų teisės aktų ir tarptautinių susitarimų dėl cheminių medžiagų įgyvendinimu. Todėl su šio reglamento įgyvendinimo administraciniais, techniniais ir moksliniais aspektais bei su keitimusi informacija susijusias užduotis turėtų vykdyti valstybės narės ir Agentūra.
  Agentūra
  turėtų
  rengti ir nagrinėti techninius dokumentų rinkinius
  (taip pat
  organizuoti konsultacijas
  su suinteresuotosiomis šalimis)
  , parengti nuomones
  , kuriomis Komisija
  galėtų pasinaudoti
  spręsdama, ar tam tikrą cheminę medžiagą siūlyti įtraukti į Konvenciją arba Protokolą kaip POT. Be to, Komisija, valstybės narės ir Agentūra turėtų bendradarbiauti, kad veiksmingai įgyvendintų Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus pagal Konvenciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

būtina Sąjungos lygmeniu užtikrinti veiksmingą šio reglamento techninių ir administracinių aspektų koordinavimą ir valdymą. Reglamentu (EB) Nr. 1907/2006 įsteigta Europos cheminių medžiagų agentūra (toliau – Agentūra) turi kompetencijos ir patirties, susijusios su Sąjungos cheminių medžiagų teisės aktų ir tarptautinių susitarimų dėl cheminių medžiagų įgyvendinimu. Todėl su šio reglamento įgyvendinimo administraciniais, techniniais ir moksliniais aspektais bei su keitimusi informacija susijusias užduotis turėtų vykdyti valstybės narės ir Agentūra.
  Agentūra
  turėtų
  rengti ir nagrinėti techninius dokumentų rinkinius
  (taip pat
  organizuoti konsultacijas
  su suinteresuotosiomis šalimis)
  , parengti nuomones
  , kuriomis Komisija
  galėtų pasinaudoti
  spręsdama, ar tam tikrą cheminę medžiagą siūlyti įtraukti į Konvenciją arba Protokolą kaip POT. Be to, Komisija, valstybės narės ir Agentūra turėtų bendradarbiauti, kad veiksmingai įgyvendintų Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus pagal Konvenciją;

| (15) | būtina Sąjungos lygmeniu užtikrinti veiksmingą šio reglamento techninių ir administracinių aspektų koordinavimą ir valdymą. Reglamentu (EB) Nr. 1907/2006 įsteigta Europos cheminių medžiagų agentūra (toliau – Agentūra) turi kompetencijos ir patirties, susijusios su Sąjungos cheminių medžiagų teisės aktų ir tarptautinių susitarimų dėl cheminių medžiagų įgyvendinimu. Todėl su šio reglamento įgyvendinimo administraciniais, techniniais ir moksliniais aspektais bei su keitimusi informacija susijusias užduotis turėtų vykdyti valstybės narės ir Agentūra.
  Būtina, kad Agentūros vaidmuo apimtų techninių dokumentų rinkinių rengimą ir nagrinėjimą
  (taip pat
  konsultacijų
  su suinteresuotosiomis šalimis
  organizavimą
  )
  ir nuomonių
  , kuriomis Komisija
  turi naudotis
  spręsdama, ar tam tikrą cheminę medžiagą siūlyti įtraukti į Konvenciją arba Protokolą kaip POT
  , rengimą
  . Be to, Komisija, valstybės narės ir Agentūra turėtų bendradarbiauti, kad veiksmingai įgyvendintų Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus pagal Konvenciją; |
| --- | --- |

(15)

būtina Sąjungos lygmeniu užtikrinti veiksmingą šio reglamento techninių ir administracinių aspektų koordinavimą ir valdymą. Reglamentu (EB) Nr. 1907/2006 įsteigta Europos cheminių medžiagų agentūra (toliau – Agentūra) turi kompetencijos ir patirties, susijusios su Sąjungos cheminių medžiagų teisės aktų ir tarptautinių susitarimų dėl cheminių medžiagų įgyvendinimu. Todėl su šio reglamento įgyvendinimo administraciniais, techniniais ir moksliniais aspektais bei su keitimusi informacija susijusias užduotis turėtų vykdyti valstybės narės ir Agentūra.
  Būtina, kad Agentūros vaidmuo apimtų techninių dokumentų rinkinių rengimą ir nagrinėjimą
  (taip pat
  konsultacijų
  su suinteresuotosiomis šalimis
  organizavimą
  )
  ir nuomonių
  , kuriomis Komisija
  turi naudotis
  spręsdama, ar tam tikrą cheminę medžiagą siūlyti įtraukti į Konvenciją arba Protokolą kaip POT
  , rengimą
  . Be to, Komisija, valstybės narės ir Agentūra turėtų bendradarbiauti, kad veiksmingai įgyvendintų Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus pagal Konvenciją;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | Konvencijoje numatyta, kad kiekviena Šalis turi parengti savo įsipareigojimų pagal Konvenciją įgyvendinimo planą ir stengtis jį įgyvendinti. Valstybės narės turėtų suteikti galimybę rengiant, įgyvendinant ir atnaujinant įgyvendinimo planus dalyvauti visuomenei. Kadangi Sąjunga ir valstybės narės dalijasi šios srities kompetencija, įgyvendinimo planai turėtų būti rengiami tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmeniu. Turėtų būti skatinamas bendradarbiavimas ir keitimasis informacija tarp Komisijos, Agentūros ir valstybių narių institucijų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

Konvencijoje numatyta, kad kiekviena Šalis turi parengti savo įsipareigojimų pagal Konvenciją įgyvendinimo planą ir stengtis jį įgyvendinti. Valstybės narės turėtų suteikti galimybę rengiant, įgyvendinant ir atnaujinant įgyvendinimo planus dalyvauti visuomenei. Kadangi Sąjunga ir valstybės narės dalijasi šios srities kompetencija, įgyvendinimo planai turėtų būti rengiami tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmeniu. Turėtų būti skatinamas bendradarbiavimas ir keitimasis informacija tarp Komisijos, Agentūros ir valstybių narių institucijų;

| (16) | Konvencijoje numatyta, kad kiekviena Šalis turi parengti savo įsipareigojimų pagal Konvenciją įgyvendinimo planą ir stengtis jį įgyvendinti
  bei perduoti jį Šalių konferencijai kaip galima greičiau, ne vėliau nei ... [dveji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos]
  . Valstybės narės turėtų suteikti galimybę rengiant, įgyvendinant ir atnaujinant įgyvendinimo planus dalyvauti visuomenei. Kadangi Sąjunga ir valstybės narės dalijasi šios srities kompetencija, įgyvendinimo planai turėtų būti rengiami tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmeniu. Turėtų būti skatinamas bendradarbiavimas ir keitimasis informacija tarp Komisijos, Agentūros ir valstybių narių institucijų; |
| --- | --- |

(16)

Konvencijoje numatyta, kad kiekviena Šalis turi parengti savo įsipareigojimų pagal Konvenciją įgyvendinimo planą ir stengtis jį įgyvendinti
  bei perduoti jį Šalių konferencijai kaip galima greičiau, ne vėliau nei ... [dveji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos]
  . Valstybės narės turėtų suteikti galimybę rengiant, įgyvendinant ir atnaujinant įgyvendinimo planus dalyvauti visuomenei. Kadangi Sąjunga ir valstybės narės dalijasi šios srities kompetencija, įgyvendinimo planai turėtų būti rengiami tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmeniu. Turėtų būti skatinamas bendradarbiavimas ir keitimasis informacija tarp Komisijos, Agentūros ir valstybių narių institucijų;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | šio reglamento I priedo A dalyje arba II priedo A dalyje išvardytas chemines medžiagas turėtų būti leidžiama gaminti ir naudoti kaip uždaros sistemos tik vietoje naudojamas tarpines medžiagas tik jei tame priede pateikta aiški atitinkama anotacija ir jei gamintojas atitinkamai valstybei narei patvirtina, kad cheminė medžiaga gaminama ir naudojama tik griežtai kontroliuojamomis sąlygomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

šio reglamento I priedo A dalyje arba II priedo A dalyje išvardytas chemines medžiagas turėtų būti leidžiama gaminti ir naudoti kaip uždaros sistemos tik vietoje naudojamas tarpines medžiagas tik jei tame priede pateikta aiški atitinkama anotacija ir jei gamintojas atitinkamai valstybei narei patvirtina, kad cheminė medžiaga gaminama ir naudojama tik griežtai kontroliuojamomis sąlygomis;

| (17) | šio reglamento I priedo A dalyje arba II priedo A dalyje išvardytas chemines medžiagas turėtų būti leidžiama gaminti ir naudoti kaip uždaros sistemos tik vietoje naudojamas tarpines medžiagas tik jei tame priede pateikta aiški atitinkama anotacija ir jei gamintojas atitinkamai valstybei narei patvirtina, kad cheminė medžiaga gaminama ir naudojama tik griežtai kontroliuojamomis sąlygomis
  , t. y. nesukeliant didelės rizikos aplinkai ar žmonių sveikatai ir tik jei nėra techniniu požiūriu tinkamų alternatyvų
  ; |
| --- | --- |

(17)

šio reglamento I priedo A dalyje arba II priedo A dalyje išvardytas chemines medžiagas turėtų būti leidžiama gaminti ir naudoti kaip uždaros sistemos tik vietoje naudojamas tarpines medžiagas tik jei tame priede pateikta aiški atitinkama anotacija ir jei gamintojas atitinkamai valstybei narei patvirtina, kad cheminė medžiaga gaminama ir naudojama tik griežtai kontroliuojamomis sąlygomis
  , t. y. nesukeliant didelės rizikos aplinkai ar žmonių sveikatai ir tik jei nėra techniniu požiūriu tinkamų alternatyvų
  ;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | pagal Konvenciją ir Protokolą informacija apie POT turėtų būti teikiama kitoms tų susitarimų Šalims. Taip pat turėtų būti skatinamas keitimasis informacija su trečiosiomis šalimis, nesančiomis tų susitarimų Šalimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

pagal Konvenciją ir Protokolą informacija apie POT turėtų būti teikiama kitoms tų susitarimų Šalims. Taip pat turėtų būti skatinamas keitimasis informacija su trečiosiomis šalimis, nesančiomis tų susitarimų Šalimis;

| (18) | pagal Konvenciją ir Protokolą informacija apie POT turėtų būti teikiama kitoms tų susitarimų Šalims. Taip pat turėtų būti skatinamas keitimasis informacija su trečiosiomis šalimis, nesančiomis tų susitarimų Šalimis. Be to, pagal Konvenciją reikalaujama, kad kiekviena Šalis įsipareigotų parengti atitinkamas strategijas POT užterštoms teritorijoms nustatyti, o pagal Sąjungos septintąją aplinkos apsaugos veiksmų programą iki 2020 m. Sąjunga ir jos valstybės narės įpareigojamos dėti daugiau pastangų užterštoms teritorijoms atkurti; |
| --- | --- |

(18)

pagal Konvenciją ir Protokolą informacija apie POT turėtų būti teikiama kitoms tų susitarimų Šalims. Taip pat turėtų būti skatinamas keitimasis informacija su trečiosiomis šalimis, nesančiomis tų susitarimų Šalimis. Be to, pagal Konvenciją reikalaujama, kad kiekviena Šalis įsipareigotų parengti atitinkamas strategijas POT užterštoms teritorijoms nustatyti, o pagal Sąjungos septintąją aplinkos apsaugos veiksmų programą iki 2020 m. Sąjunga ir jos valstybės narės įpareigojamos dėti daugiau pastangų užterštoms teritorijoms atkurti;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | visuomenė, ypač besivystančiose šalyse, dažnai nepakankamai žino apie pavojų, kurį POT kelia dabartinės bei būsimų kartų sveikatai ir aplinkai, todėl būtina plačiai teikti informaciją, kad padidėtų atsargumas ir visuomenė geriau suprastų, kodėl taikomi ribojimai bei draudimai. Pagal Konvencijos nuostatas reikėtų skatinti ir remti visuomenės, ypač jautriausių grupių, informavimo apie tas medžiagas programas ir darbuotojų, mokslininkų, švietėjų, techninio ir vadovaujančio personalo mokymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

visuomenė, ypač besivystančiose šalyse, dažnai nepakankamai žino apie pavojų, kurį POT kelia dabartinės bei būsimų kartų sveikatai ir aplinkai, todėl būtina plačiai teikti informaciją, kad padidėtų atsargumas ir visuomenė geriau suprastų, kodėl taikomi ribojimai bei draudimai. Pagal Konvencijos nuostatas reikėtų skatinti ir remti visuomenės, ypač jautriausių grupių, informavimo apie tas medžiagas programas ir darbuotojų, mokslininkų, švietėjų, techninio ir vadovaujančio personalo mokymą;

| (19) | visuomenė, ypač besivystančiose šalyse, dažnai nepakankamai žino apie pavojų, kurį POT kelia dabartinės bei būsimų kartų sveikatai ir aplinkai, todėl būtina plačiai teikti informaciją, kad padidėtų atsargumas ir visuomenė geriau suprastų, kodėl taikomi ribojimai bei draudimai. Pagal Konvencijos nuostatas reikėtų skatinti ir remti visuomenės, ypač jautriausių grupių, informavimo apie tas medžiagas programas
  , kiek tai susiję su tų medžiagų poveikiu sveikatai bei aplinkai,
  ir darbuotojų, mokslininkų, švietėjų, techninio ir vadovaujančio personalo mokymą
  . Sąjunga turėtų užtikrinti galimybę susipažinti su informacija ir galimybę visuomenei dalyvauti įgyvendinant JT/EEK Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencija), kurią Sąjunga patvirtino 2005 m. vasario 17 d.

   (1a)

  ; |
| --- | --- |

(19)

visuomenė, ypač besivystančiose šalyse, dažnai nepakankamai žino apie pavojų, kurį POT kelia dabartinės bei būsimų kartų sveikatai ir aplinkai, todėl būtina plačiai teikti informaciją, kad padidėtų atsargumas ir visuomenė geriau suprastų, kodėl taikomi ribojimai bei draudimai. Pagal Konvencijos nuostatas reikėtų skatinti ir remti visuomenės, ypač jautriausių grupių, informavimo apie tas medžiagas programas
  , kiek tai susiję su tų medžiagų poveikiu sveikatai bei aplinkai,
  ir darbuotojų, mokslininkų, švietėjų, techninio ir vadovaujančio personalo mokymą
  . Sąjunga turėtų užtikrinti galimybę susipažinti su informacija ir galimybę visuomenei dalyvauti įgyvendinant JT/EEK Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencija), kurią Sąjunga patvirtino 2005 m. vasario 17 d.

   (1a)

  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos j punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| j) | uždaros sistemos tik vietoje naudojama tarpinė medžiaga – cheminė medžiaga,
  gaminama cheminio apdorojimo procesui
  ir
  vartojama jame arba naudojama jam siekiant ją transformuoti į kitą ar kelias kitas chemines medžiagas
  , kai tarpinės medžiagos gamyba ir
  transformavimas į kitą ar kitas chemines medžiagas
  vyksta tame pačiame objekte griežtai kontroliuojamomis sąlygomis, t. y. cheminė medžiaga yra griežtai izoliuota techninėmis priemonėmis visą savo gyvavimo ciklą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

j)

uždaros sistemos tik vietoje naudojama tarpinė medžiaga – cheminė medžiaga,
  gaminama cheminio apdorojimo procesui
  ir
  vartojama jame arba naudojama jam siekiant ją transformuoti į kitą ar kelias kitas chemines medžiagas
  , kai tarpinės medžiagos gamyba ir
  transformavimas į kitą ar kitas chemines medžiagas
  vyksta tame pačiame objekte griežtai kontroliuojamomis sąlygomis, t. y. cheminė medžiaga yra griežtai izoliuota techninėmis priemonėmis visą savo gyvavimo ciklą.

| j) | uždaros sistemos tik vietoje naudojama tarpinė medžiaga – cheminė medžiaga,
  pagaminta
  ir
  panaudota cheminiam technologiniam procesui, kurį vykdant ji paverčiama kita chemine medžiaga (toliau – sintezė)
  , kai tarpinės medžiagos gamyba ir
  pavertimas viena ar daugiau kitų cheminių medžiagų
  vyksta
  sintezės būdu
  tame pačiame objekte
  (įskaitant objektą, kuriame veiklą vykdo vienas ar daugiau teisinių subjektų)
  griežtai kontroliuojamomis sąlygomis, t. y. cheminė medžiaga yra griežtai izoliuota techninėmis priemonėmis visą savo gyvavimo ciklą. |
| --- | --- |

j)

uždaros sistemos tik vietoje naudojama tarpinė medžiaga – cheminė medžiaga,
  pagaminta
  ir
  panaudota cheminiam technologiniam procesui, kurį vykdant ji paverčiama kita chemine medžiaga (toliau – sintezė)
  , kai tarpinės medžiagos gamyba ir
  pavertimas viena ar daugiau kitų cheminių medžiagų
  vyksta
  sintezės būdu
  tame pačiame objekte
  (įskaitant objektą, kuriame veiklą vykdo vienas ar daugiau teisinių subjektų)
  griežtai kontroliuojamomis sąlygomis, t. y. cheminė medžiaga yra griežtai izoliuota techninėmis priemonėmis visą savo gyvavimo ciklą.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalies 2 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | gamintojas įrodo,
  kad
  gamybos procesu cheminė medžiaga bus transformuojama į vieną ar daugiau cheminių medžiagų, kurios neturi POT savybių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

gamintojas įrodo,
  kad
  gamybos procesu cheminė medžiaga bus transformuojama į vieną ar daugiau cheminių medžiagų, kurios neturi POT savybių;

| b) | gamintojas įrodo,
  jog
  gamybos procesu cheminė medžiaga bus transformuojama į vieną ar daugiau cheminių medžiagų, kurios neturi POT savybių
  , jog nesitikima, kad cheminės medžiagos gamybos ir naudojimo metu žmonės ar aplinka susidurs su dideliu šios medžiagos kiekiu, kaip matyti atliekant tos uždaros sistemos vertinimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008

   (1a)

  ir jei šio reglamento I priedo A dalyje arba II priedo A dalyje išvardytų medžiagų naudojimui nėra techniniu požiūriu tinkamų alternatyvų
  ; |
| --- | --- |

b)

gamintojas įrodo,
  jog
  gamybos procesu cheminė medžiaga bus transformuojama į vieną ar daugiau cheminių medžiagų, kurios neturi POT savybių
  , jog nesitikima, kad cheminės medžiagos gamybos ir naudojimo metu žmonės ar aplinka susidurs su dideliu šios medžiagos kiekiu, kaip matyti atliekant tos uždaros sistemos vertinimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008

   (1a)

  ir jei šio reglamento I priedo A dalyje arba II priedo A dalyje išvardytų medžiagų naudojimui nėra techniniu požiūriu tinkamų alternatyvų
  ;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Turėtojas tvarko atsargas saugiu, veiksmingu ir aplinkai nekenkiančiu būdu. | Turėtojas tvarko atsargas saugiu, veiksmingu ir aplinkai nekenkiančiu būdu
  , kai taikoma, laikydamasis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/18/ES

   (1a)

  ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES

   (1b)

  nustatytų ribų ir reikalavimų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Turėtojas tvarko atsargas saugiu, veiksmingu ir aplinkai nekenkiančiu būdu.

Turėtojas tvarko atsargas saugiu, veiksmingu ir aplinkai nekenkiančiu būdu
  , kai taikoma, laikydamasis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/18/ES

   (1a)

  ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES

   (1b)

  nustatytų ribų ir reikalavimų
  .

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Šiame straipsnyje nurodyti duomenys pateikiami naudojant kodus, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2150/2002

   (1a)

  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3a.
     
  Šiame straipsnyje nurodyti duomenys pateikiami naudojant kodus, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2150/2002

   (1a)

  .

Pakeitimas 13

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Vertindamos pasiūlymus statyti naujus įrenginius arba žymiai modernizuoti esamus įrenginius, kuriuose taikomi procesai, per kuriuos išleidžiamos III priede išvardytos cheminės medžiagos, valstybės narės
  , nepažeisdamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/EB

   (30)

  ,
  turi teikti pirmenybę alternatyviems procesams, metodams ir praktikai, kurių naudingumas panašus, bet kuriuos taikant nesusiformuoja ir neišleidžiamos III priede išvardytos cheminės medžiagos. | 3.   Vertindamos pasiūlymus statyti naujus įrenginius arba žymiai modernizuoti esamus įrenginius, kuriuose taikomi procesai, per kuriuos išleidžiamos III priede išvardytos cheminės medžiagos, valstybės narės turi teikti pirmenybę alternatyviems procesams, metodams ir praktikai (29a), kurių naudingumas panašus, bet kuriuos taikant nesusiformuoja ir neišleidžiamos III priede išvardytos cheminės medžiagos
  , nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2010/75/ES

   (30). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Vertindamos pasiūlymus statyti naujus įrenginius arba žymiai modernizuoti esamus įrenginius, kuriuose taikomi procesai, per kuriuos išleidžiamos III priede išvardytos cheminės medžiagos, valstybės narės
  , nepažeisdamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/EB

   (30)

  ,
  turi teikti pirmenybę alternatyviems procesams, metodams ir praktikai, kurių naudingumas panašus, bet kuriuos taikant nesusiformuoja ir neišleidžiamos III priede išvardytos cheminės medžiagos.

3.   Vertindamos pasiūlymus statyti naujus įrenginius arba žymiai modernizuoti esamus įrenginius, kuriuose taikomi procesai, per kuriuos išleidžiamos III priede išvardytos cheminės medžiagos, valstybės narės turi teikti pirmenybę alternatyviems procesams, metodams ir praktikai (29a), kurių naudingumas panašus, bet kuriuos taikant nesusiformuoja ir neišleidžiamos III priede išvardytos cheminės medžiagos
  , nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2010/75/ES

   (30).

Pakeitimas 14

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 6 dalis

7 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Tam tikrais atvejais, atsižvelgdama į technikos vystymąsi ir atitinkamas tarptautines gaires bei sprendimus ir valstybės narės ar tos valstybės narės pagal šio straipsnio 4 dalį ir V priedą įgaliotos kompetentingos institucijos suteiktus leidimus, Komisija gali
  , priimdama
  įgyvendinimo aktus,
  patvirtinti papildomas su šio straipsnio įgyvendinimu susijusias priemones. Visų pirma, Komisija gali nustatyti
  , kokią informaciją turi teikti valstybės narės pagal šio straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktį.
  Sprendimai dėl tokių priemonių priimami taikant
  20 straipsnio 2 dalyje
  nustatytą patariamąją procedūrą
  . | 6.   Tam tikrais atvejais, atsižvelgdama į technikos vystymąsi ir atitinkamas tarptautines gaires bei sprendimus ir valstybės narės ar tos valstybės narės pagal šio straipsnio 4 dalį ir V priedą įgaliotos kompetentingos institucijos suteiktus leidimus, Komisija gali
  priimti
  įgyvendinimo aktus,
  kuriuose nustatoma
  , kokią informaciją turi teikti valstybės narės pagal šio straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktį.
  Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis
  20 straipsnio 2 dalyje
  nurodytos patariamosios procedūros
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Tam tikrais atvejais, atsižvelgdama į technikos vystymąsi ir atitinkamas tarptautines gaires bei sprendimus ir valstybės narės ar tos valstybės narės pagal šio straipsnio 4 dalį ir V priedą įgaliotos kompetentingos institucijos suteiktus leidimus, Komisija gali
  , priimdama
  įgyvendinimo aktus,
  patvirtinti papildomas su šio straipsnio įgyvendinimu susijusias priemones. Visų pirma, Komisija gali nustatyti
  , kokią informaciją turi teikti valstybės narės pagal šio straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktį.
  Sprendimai dėl tokių priemonių priimami taikant
  20 straipsnio 2 dalyje
  nustatytą patariamąją procedūrą
  .

6.   Tam tikrais atvejais, atsižvelgdama į technikos vystymąsi ir atitinkamas tarptautines gaires bei sprendimus ir valstybės narės ar tos valstybės narės pagal šio straipsnio 4 dalį ir V priedą įgaliotos kompetentingos institucijos suteiktus leidimus, Komisija gali
  priimti
  įgyvendinimo aktus,
  kuriuose nustatoma
  , kokią informaciją turi teikti valstybės narės pagal šio straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktį.
  Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis
  20 straipsnio 2 dalyje
  nurodytos patariamosios procedūros
  .

Pakeitimas 15

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalies c punktas

8 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | Komisijai paprašius, teikia jai techninę ir mokslinę paramą ir informaciją, susijusią su cheminėmis medžiagomis, kurios gali atitikti įtraukimo į Konvenciją arba Protokolą kriterijus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

Komisijai paprašius, teikia jai techninę ir mokslinę paramą ir informaciją, susijusią su cheminėmis medžiagomis, kurios gali atitikti įtraukimo į Konvenciją arba Protokolą kriterijus;

| c) | Komisijai paprašius, teikia jai
  patikimą
  techninę ir mokslinę paramą ir informaciją, susijusią su cheminėmis medžiagomis, kurios gali atitikti įtraukimo į Konvenciją arba Protokolą kriterijus
  , įskaitant apie naujų POT gamybos ir naudojimo prevenciją, taip pat apie šiuo metu naudojamų pesticidų ar pramoninių cheminių medžiagų vertinimą
  ; |
| --- | --- |

c)

Komisijai paprašius, teikia jai
  patikimą
  techninę ir mokslinę paramą ir informaciją, susijusią su cheminėmis medžiagomis, kurios gali atitikti įtraukimo į Konvenciją arba Protokolą kriterijus
  , įskaitant apie naujų POT gamybos ir naudojimo prevenciją, taip pat apie šiuo metu naudojamų pesticidų ar pramoninių cheminių medžiagų vertinimą
  ;

patikimą

, įskaitant apie naujų POT gamybos ir naudojimo prevenciją, taip pat apie šiuo metu naudojamų pesticidų ar pramoninių cheminių medžiagų vertinimą

Pakeitimas 16

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalies f punktas

8 straipsnio 1 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | renka, registruoja, apdoroja ir pateikia Komisijai bei valstybių narių kompetentingoms institucijoms visą informaciją, kuri gaunama arba yra prieinama pagal 4 straipsnio 2 ir 3 dalis, 7 straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktį, 9 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 1 dalį. Nekonfidencialią informaciją Agentūra skelbia viešai savo interneto svetainėje ir sudaro sąlygas tos informacijos mainams su atitinkamomis informacijos platformomis, pavyzdžiui, su nurodytąja 13 straipsnio 2 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

renka, registruoja, apdoroja ir pateikia Komisijai bei valstybių narių kompetentingoms institucijoms visą informaciją, kuri gaunama arba yra prieinama pagal 4 straipsnio 2 ir 3 dalis, 7 straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktį, 9 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 1 dalį. Nekonfidencialią informaciją Agentūra skelbia viešai savo interneto svetainėje ir sudaro sąlygas tos informacijos mainams su atitinkamomis informacijos platformomis, pavyzdžiui, su nurodytąja 13 straipsnio 2 dalyje;

| f) | renka, registruoja, apdoroja ir pateikia Komisijai bei valstybių narių kompetentingoms institucijoms visą informaciją, kuri gaunama arba yra prieinama pagal 4 straipsnio 2 ir 3 dalis,
  5 straipsnį,
  7 straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktį, 9 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 1 dalį. Nekonfidencialią informaciją Agentūra skelbia viešai savo interneto svetainėje ir sudaro sąlygas tos informacijos mainams su atitinkamomis informacijos platformomis, pavyzdžiui, su nurodytąja 13 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

f)

renka, registruoja, apdoroja ir pateikia Komisijai bei valstybių narių kompetentingoms institucijoms visą informaciją, kuri gaunama arba yra prieinama pagal 4 straipsnio 2 ir 3 dalis,
  5 straipsnį,
  7 straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktį, 9 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 1 dalį. Nekonfidencialią informaciją Agentūra skelbia viešai savo interneto svetainėje ir sudaro sąlygas tos informacijos mainams su atitinkamomis informacijos platformomis, pavyzdžiui, su nurodytąja 13 straipsnio 2 dalyje;

5 straipsnį,

Pakeitimas 17

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 a dalis (nauja)

8 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Agentūra pagalbą ir technines bei mokslines rekomendacijas, nurodytas 8 straipsnio 1 dalies a punkte, pradeda teikti ne vėliau kaip ... [vieneri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Agentūra pagalbą ir technines bei mokslines rekomendacijas, nurodytas 8 straipsnio 1 dalies a punkte, pradeda teikti ne vėliau kaip ... [vieneri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos].

Pakeitimas 18

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 a dalis (nauja)

11 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija organizuoja keitimąsi informacija su valstybėmis narėmis dėl priemonių, kurių buvo imtasi nacionaliniu lygmeniu siekiant nustatyti ir įvertinti POT užterštas vietoves, taip pat pašalinti su tokia tarša susijusią galimą didelę riziką žmonių sveikatai ir aplinkai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Komisija organizuoja keitimąsi informacija su valstybėmis narėmis dėl priemonių, kurių buvo imtasi nacionaliniu lygmeniu siekiant nustatyti ir įvertinti POT užterštas vietoves, taip pat pašalinti su tokia tarša susijusią galimą didelę riziką žmonių sveikatai ir aplinkai.

Pakeitimas 19

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalis

11 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Nepažeidžiant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB (32), 
  1 ir 2 dalyse nurodyta informacija
  neturi būti laikoma konfidencialia. Komisija, Agentūra ir valstybės narės, besikeisdamos informacija su trečiosiomis šalimis, saugo bet kokią konfidencialią informaciją pagal Sąjungos teisę. | 3.   Nepažeidžiant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB (32), 
  informacija apie žmonių sveikatą ir aplinkos saugumą
  neturi būti laikoma konfidencialia. Komisija, Agentūra ir valstybės narės, besikeisdamos
  kita
  informacija su trečiosiomis šalimis, saugo bet kokią konfidencialią informaciją pagal Sąjungos teisę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Nepažeidžiant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB (32), 
  1 ir 2 dalyse nurodyta informacija
  neturi būti laikoma konfidencialia. Komisija, Agentūra ir valstybės narės, besikeisdamos informacija su trečiosiomis šalimis, saugo bet kokią konfidencialią informaciją pagal Sąjungos teisę.

3.   Nepažeidžiant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB (32), 
  informacija apie žmonių sveikatą ir aplinkos saugumą
  neturi būti laikoma konfidencialia. Komisija, Agentūra ir valstybės narės, besikeisdamos
  kita
  informacija su trečiosiomis šalimis, saugo bet kokią konfidencialią informaciją pagal Sąjungos teisę.

Pakeitimas 20

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

13 straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Sąjunga užtikrina prieigą prie informacijos ir visuomenės dalyvavimą vykdant įgyvendinimo stebėseną. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Sąjunga užtikrina prieigą prie informacijos ir visuomenės dalyvavimą vykdant įgyvendinimo stebėseną.

Sąjunga užtikrina prieigą prie informacijos ir visuomenės dalyvavimą vykdant įgyvendinimo stebėseną.

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 5 dalis

13 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose
  išsamiau nurodoma
  ,
  kokią būtiniausią informaciją
  reikia pateikti pagal 1 dalį, įskaitant rodiklių apibrėžtis, žemėlapius ir valstybių narių apžvalgas, nurodytas 1 dalies f punkte. Tie įgyvendinimo aktai priimami
  taikant
  20 straipsnio 2 dalyje
  nustatytą patariamąją procedūrą
  . | 5.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose
  nustatomas informacijos
  ,
  kurią
  reikia pateikti pagal 1 dalį, įskaitant rodiklių apibrėžtis, žemėlapius ir valstybių narių apžvalgas, nurodytas 1 dalies f punkte
  , formatas
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami
  laikantis
  20 straipsnio 2 dalyje
  nurodytos patariamosios procedūros
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose
  išsamiau nurodoma
  ,
  kokią būtiniausią informaciją
  reikia pateikti pagal 1 dalį, įskaitant rodiklių apibrėžtis, žemėlapius ir valstybių narių apžvalgas, nurodytas 1 dalies f punkte. Tie įgyvendinimo aktai priimami
  taikant
  20 straipsnio 2 dalyje
  nustatytą patariamąją procedūrą
  .

5.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose
  nustatomas informacijos
  ,
  kurią
  reikia pateikti pagal 1 dalį, įskaitant rodiklių apibrėžtis, žemėlapius ir valstybių narių apžvalgas, nurodytas 1 dalies f punkte
  , formatas
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami
  laikantis
  20 straipsnio 2 dalyje
  nurodytos patariamosios procedūros
  .

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalis

18 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   4 straipsnio 3 dalyje, 7 straipsnio 5 dalyje ir 15 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  neribotam
  laikotarpiui nuo [...]. | 2.   4 straipsnio 3 dalyje, 7 straipsnio 5 dalyje ir 15 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  penkerių metų
  laikotarpiui nuo ...
  [šio reglamento įsigaliojimo data]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   4 straipsnio 3 dalyje, 7 straipsnio 5 dalyje ir 15 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  neribotam
  laikotarpiui nuo [...].

2.   4 straipsnio 3 dalyje, 7 straipsnio 5 dalyje ir 15 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  penkerių metų
  laikotarpiui nuo ...
  [šio reglamento įsigaliojimo data]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 1 dalis

20 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Visais su šiuo reglamentu susijusiais reikalais Komisijai padeda Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 133 straipsniu įsteigtas komitetas. | 1.   Komisijai padeda: |
| | | a) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 133 straipsnį įsteigtas komitetas, susijęs su 13 straipsnio 5 dalyje nurodytų klausimų įgyvendinimu, išskyrus tuos atvejus, kai jis susijęs su įgyvendinimo aktais, kuriais nustatomas 13 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos informacijos formatas, susijęs su 7 straipsnio ir 13 straipsnio 1 dalies b punkto taikymu, kai jis susijęs su informacija, gauta pagal 5 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktį, ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Visais su šiuo reglamentu susijusiais reikalais Komisijai padeda Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 133 straipsniu įsteigtas komitetas.

1.   Komisijai padeda:

a)

a)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 133 straipsnį įsteigtas komitetas, susijęs su 13 straipsnio 5 dalyje nurodytų klausimų įgyvendinimu, išskyrus tuos atvejus, kai jis susijęs su įgyvendinimo aktais, kuriais nustatomas 13 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos informacijos formatas, susijęs su 7 straipsnio ir 13 straipsnio 1 dalies b punkto taikymu, kai jis susijęs su informacija, gauta pagal 5 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktį, ir

pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 133 straipsnį įsteigtas komitetas, susijęs su 13 straipsnio 5 dalyje nurodytų klausimų įgyvendinimu, išskyrus tuos atvejus, kai jis susijęs su įgyvendinimo aktais, kuriais nustatomas 13 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos informacijos formatas, susijęs su 7 straipsnio ir 13 straipsnio 1 dalies b punkto taikymu, kai jis susijęs su informacija, gauta pagal 5 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktį, ir

| | b) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB

   (1a)

  39 straipsnį įsteigtas komitetas, susijęs su 7 straipsnio 6 dalyje ir 13 straipsnio 5 dalyje nurodytų klausimų įgyvendinimu, išskyrus tuos atvejus, kai jis susijęs su įgyvendinimo aktais, kuriais nustatomas 13 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos informacijos formatas, susijęs su 7 straipsnio ir 13 straipsnio 1 dalies b punkto taikymu, kai jis susijęs su informacija, gauta pagal 5 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktį. |
| --- | --- | --- |

b)

b)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB

   (1a)

  39 straipsnį įsteigtas komitetas, susijęs su 7 straipsnio 6 dalyje ir 13 straipsnio 5 dalyje nurodytų klausimų įgyvendinimu, išskyrus tuos atvejus, kai jis susijęs su įgyvendinimo aktais, kuriais nustatomas 13 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos informacijos formatas, susijęs su 7 straipsnio ir 13 straipsnio 1 dalies b punkto taikymu, kai jis susijęs su informacija, gauta pagal 5 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktį.

pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB

1a

39 straipsnį įsteigtas komitetas, susijęs su 7 straipsnio 6 dalyje ir 13 straipsnio 5 dalyje nurodytų klausimų įgyvendinimu, išskyrus tuos atvejus, kai jis susijęs su įgyvendinimo aktais, kuriais nustatomas 13 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos informacijos formatas, susijęs su 7 straipsnio ir 13 straipsnio 1 dalies b punkto taikymu, kai jis susijęs su informacija, gauta pagal 5 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktį.

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo A dalies lentelės 17 eilutė

I priedo A dalies lentelės 17 eilutė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Polichlorinti bifenilai (PCB) | 1336-36-3 ir kiti | 215-648-1 ir kiti | Nepažeidžiant Direktyvos 96/59/EB, leidžiama naudoti gaminius, kurie jau naudojami šio reglamento įsigaliojimo dieną |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Valstybės narės turi kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2025 m. gruodžio 31 d. nustatyti įrangą (t. y. transformatorius, kondensatorius ar kitas talpyklas, kuriose yra skystų atsargų), kurioje yra daugiau kaip 0,005  % ir daugiau kaip 0,05 dm3 PCB, ir uždrausti ją naudoti. |

Polichlorinti bifenilai (PCB)

1336-36-3 ir kiti

215-648-1 ir kiti

Nepažeidžiant Direktyvos 96/59/EB, leidžiama naudoti gaminius, kurie jau naudojami šio reglamento įsigaliojimo dieną

Valstybės narės turi kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2025 m. gruodžio 31 d. nustatyti įrangą (t. y. transformatorius, kondensatorius ar kitas talpyklas, kuriose yra skystų atsargų), kurioje yra daugiau kaip 0,005  % ir daugiau kaip 0,05 dm3 PCB, ir uždrausti ją naudoti.

Pakeitimas

Pakeitimas

| Polichlorinti bifenilai (PCB) | 1336-36-3 ir kiti | 215-648-1 ir kiti | Nepažeidžiant Direktyvos 96/59/EB, leidžiama naudoti gaminius, kurie jau naudojami šio reglamento įsigaliojimo dieną
  Valstybės narės turi
  stengtis
  kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2025 m. gruodžio 31 d. nustatyti įrangą (t. y. transformatorius, kondensatorius ar kitas talpyklas, kuriose yra skystų atsargų), kurioje yra daugiau kaip 0,005  % ir daugiau kaip 0,05 dm3 PCB, ir uždrausti ją naudoti. |
| --- | --- | --- | --- |

Polichlorinti bifenilai (PCB)

1336-36-3 ir kiti

215-648-1 ir kiti

Nepažeidžiant Direktyvos 96/59/EB, leidžiama naudoti gaminius, kurie jau naudojami šio reglamento įsigaliojimo dieną

Valstybės narės turi
  stengtis
  kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2025 m. gruodžio 31 d. nustatyti įrangą (t. y. transformatorius, kondensatorius ar kitas talpyklas, kuriose yra skystų atsargų), kurioje yra daugiau kaip 0,005  % ir daugiau kaip 0,05 dm3 PCB, ir uždrausti ją naudoti.

stengtis

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo A dalies 24 a eilutė (nauja)

I priedo A dalies 24 a eilutė (nauja)

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

| Cheminė medžiaga | CAS Nr. | EB Nr. | Speciali išimtis dėl tarpinio naudojimo ar kita specifikacija |
| --- | --- | --- | --- |
| Bis(pentabromfenil)eteris (dekabromdifenileteris „dekaBDE“) | 1163-19-5 | 214-604-9 | 1. | Pagal šį įrašą 4 straipsnio 1 dalies b punktas taikomas „dekaBDE“, esančiam cheminėse medžiagose, mišiniuose, gaminiuose arba kaip gaminių dalių, apdorotų antipirenu, sudedamoji dalis, kai jo koncentracija yra lygi arba mažesnė kaip 10 mg/kg (0,001  % masės). |

Cheminė medžiaga

Cheminė medžiaga

CAS Nr.

CAS Nr.

EB Nr.

EB Nr.

Speciali išimtis dėl tarpinio naudojimo ar kita specifikacija

Speciali išimtis dėl tarpinio naudojimo ar kita specifikacija

Bis(pentabromfenil)eteris (dekabromdifenileteris „dekaBDE“)

Bis(pentabromfenil)eteris (dekabromdifenileteris „dekaBDE“)

1163-19-5

1163-19-5

214-604-9

214-604-9

1.

1.

Pagal šį įrašą 4 straipsnio 1 dalies b punktas taikomas „dekaBDE“, esančiam cheminėse medžiagose, mišiniuose, gaminiuose arba kaip gaminių dalių, apdorotų antipirenu, sudedamoji dalis, kai jo koncentracija yra lygi arba mažesnė kaip 10 mg/kg (0,001  % masės).

| 2. | Nukrypstant nuo reikalavimų, „dekaBDE“ gaminti, tiekti rinkai ir naudoti leidžiama:









  a) | lėktuvų, dėl kurių tipo patvirtinimo prašymas buvo pateiktas iki įsigaliojimo datos ir buvo gautas iki 2022 m. gruodžio mėn., gamybai iki 2027 m. kovo 2 d.; |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Nukrypstant nuo reikalavimų, „dekaBDE“ gaminti, tiekti rinkai ir naudoti leidžiama:

a)

a)

lėktuvų, dėl kurių tipo patvirtinimo prašymas buvo pateiktas iki įsigaliojimo datos ir buvo gautas iki 2022 m. gruodžio mėn., gamybai iki 2027 m. kovo 2 d.;

lėktuvų, dėl kurių tipo patvirtinimo prašymas buvo pateiktas iki įsigaliojimo datos ir buvo gautas iki 2022 m. gruodžio mėn., gamybai iki 2027 m. kovo 2 d.;

| b) | gamybai atsarginių dalių, skirtų toliau išvardytiems objektams:










  i) | iki 2027 m. kovo 2 d. pagamintiems lėktuvams, dėl kurių tipo patvirtinimo prašymas buvo pateiktas iki įsigaliojimo datos ir buvo gautas iki 2022 m. gruodžio mėn., iki tų lėktuvų eksploatavimo laiko pabaigos; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

gamybai atsarginių dalių, skirtų toliau išvardytiems objektams:

gamybai atsarginių dalių, skirtų toliau išvardytiems objektams:

i)

i)

iki 2027 m. kovo 2 d. pagamintiems lėktuvams, dėl kurių tipo patvirtinimo prašymas buvo pateiktas iki įsigaliojimo datos ir buvo gautas iki 2022 m. gruodžio mėn., iki tų lėktuvų eksploatavimo laiko pabaigos;

iki 2027 m. kovo 2 d. pagamintiems lėktuvams, dėl kurių tipo patvirtinimo prašymas buvo pateiktas iki įsigaliojimo datos ir buvo gautas iki 2022 m. gruodžio mėn., iki tų lėktuvų eksploatavimo laiko pabaigos;

| ii) | iki ... [šio reglamento įsigaliojimo data] pagamintoms motorinėms transporto priemonėms, patenkančioms į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB

   (1a)

  taikymo sritį, iki ankstesniosios iš šių datų: 2036 m. arba tų motorinių transporto priemonių eksploatavimo laiko pabaigos. |
| --- | --- |

ii)

ii)

iki ... [šio reglamento įsigaliojimo data] pagamintoms motorinėms transporto priemonėms, patenkančioms į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB

   (1a)

  taikymo sritį, iki ankstesniosios iš šių datų: 2036 m. arba tų motorinių transporto priemonių eksploatavimo laiko pabaigos.

iki ... [šio reglamento įsigaliojimo data] pagamintoms motorinėms transporto priemonėms, patenkančioms į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB

1a

taikymo sritį, iki ankstesniosios iš šių datų: 2036 m. arba tų motorinių transporto priemonių eksploatavimo laiko pabaigos.

| 3. | Specialiosios išimtys, nustatytos motorinių transporto priemonių, nurodytų 2 dalies b punkto ii papunktyje, atsarginėms dalims, taikomos komercinio „dekaBDE“, gamybai ir naudojimui, patenkantiems į vieną iš šių kategorijų:









  i) | galios pavaros ir po variklio dangčiu esantys įtaisai, kaip antai akumuliatoriaus masės laidai, akumuliatoriaus sujungimo laidai, kilnojamosios oro kondicionavimo įrangos (MAC) vamzdžiai, išmetimo kolektoriaus įdėklai, po variklio dangčiu montuojama izoliacija, po variklio dangčiu montuojami laidai ir diržai (variklio laidai ir pan.), greičio jutikliai, žarnelės, ventiliatoriaus moduliai ir detonacijos jutikliai; |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Specialiosios išimtys, nustatytos motorinių transporto priemonių, nurodytų 2 dalies b punkto ii papunktyje, atsarginėms dalims, taikomos komercinio „dekaBDE“, gamybai ir naudojimui, patenkantiems į vieną iš šių kategorijų:

i)

i)

galios pavaros ir po variklio dangčiu esantys įtaisai, kaip antai akumuliatoriaus masės laidai, akumuliatoriaus sujungimo laidai, kilnojamosios oro kondicionavimo įrangos (MAC) vamzdžiai, išmetimo kolektoriaus įdėklai, po variklio dangčiu montuojama izoliacija, po variklio dangčiu montuojami laidai ir diržai (variklio laidai ir pan.), greičio jutikliai, žarnelės, ventiliatoriaus moduliai ir detonacijos jutikliai;

galios pavaros ir po variklio dangčiu esantys įtaisai, kaip antai akumuliatoriaus masės laidai, akumuliatoriaus sujungimo laidai, kilnojamosios oro kondicionavimo įrangos (MAC) vamzdžiai, išmetimo kolektoriaus įdėklai, po variklio dangčiu montuojama izoliacija, po variklio dangčiu montuojami laidai ir diržai (variklio laidai ir pan.), greičio jutikliai, žarnelės, ventiliatoriaus moduliai ir detonacijos jutikliai;

| ii) | kuro sistemos įtaisai, kaip antai kuro žarnos, kuro bakai ir dugno kuro bakai; |
| --- | --- |

ii)

ii)

kuro sistemos įtaisai, kaip antai kuro žarnos, kuro bakai ir dugno kuro bakai;

kuro sistemos įtaisai, kaip antai kuro žarnos, kuro bakai ir dugno kuro bakai;

| iii) | pirotechnikos prietaisai ir įtaisai, kuriems poveikį daro pirotechnikos prietaisai, kaip antai oro pagalvių išskleidimo laidai, sėdynių užvalkalai ir audiniai (tik jei susiję su oro pagalvėmis) ir oro pagalvės (priekinės ir šoninės); |
| --- | --- |

iii)

iii)

pirotechnikos prietaisai ir įtaisai, kuriems poveikį daro pirotechnikos prietaisai, kaip antai oro pagalvių išskleidimo laidai, sėdynių užvalkalai ir audiniai (tik jei susiję su oro pagalvėmis) ir oro pagalvės (priekinės ir šoninės);

pirotechnikos prietaisai ir įtaisai, kuriems poveikį daro pirotechnikos prietaisai, kaip antai oro pagalvių išskleidimo laidai, sėdynių užvalkalai ir audiniai (tik jei susiję su oro pagalvėmis) ir oro pagalvės (priekinės ir šoninės);

| iv) | pakaba ir vidaus įranga, pvz., vidaus apdailos dalys, akustinės medžiagos ir saugos diržai; |
| --- | --- |

iv)

iv)

pakaba ir vidaus įranga, pvz., vidaus apdailos dalys, akustinės medžiagos ir saugos diržai;

pakaba ir vidaus įranga, pvz., vidaus apdailos dalys, akustinės medžiagos ir saugos diržai;

| v) | armuotas plastikas (prietaisų skydeliai ir vidaus apdaila); |
| --- | --- |

v)

v)

armuotas plastikas (prietaisų skydeliai ir vidaus apdaila);

armuotas plastikas (prietaisų skydeliai ir vidaus apdaila);

| vi) | po gaubtu ar skydeliu esančios dalys (terminalai / saugiklių blokai, stipresnės srovės laidai ir laidų išorinė izoliacija (žvakių laidai)); |
| --- | --- |

vi)

vi)

po gaubtu ar skydeliu esančios dalys (terminalai / saugiklių blokai, stipresnės srovės laidai ir laidų išorinė izoliacija (žvakių laidai));

po gaubtu ar skydeliu esančios dalys (terminalai / saugiklių blokai, stipresnės srovės laidai ir laidų išorinė izoliacija (žvakių laidai));

| vii) | elektros ir elektroninė įranga (akumuliatorių korpusai ir akumuliatorių padėklai, variklio kontrolės elektros jungtys, radijo imtuvų, palydovinės navigacijos sistemų, globalinių padėties nustatymo sistemų ir kompiuterinių sistemų dalys); |
| --- | --- |

vii)

vii)

elektros ir elektroninė įranga (akumuliatorių korpusai ir akumuliatorių padėklai, variklio kontrolės elektros jungtys, radijo imtuvų, palydovinės navigacijos sistemų, globalinių padėties nustatymo sistemų ir kompiuterinių sistemų dalys);

elektros ir elektroninė įranga (akumuliatorių korpusai ir akumuliatorių padėklai, variklio kontrolės elektros jungtys, radijo imtuvų, palydovinės navigacijos sistemų, globalinių padėties nustatymo sistemų ir kompiuterinių sistemų dalys);

| viii) | audiniai, pvz., galiniai skydeliai, apmušalai, lubų apmušalai, automobilių sėdynės, galvos atramos, skydeliai nuo saulės, vidinės panelės, kilimai. |
| --- | --- |

viii)

viii)

audiniai, pvz., galiniai skydeliai, apmušalai, lubų apmušalai, automobilių sėdynės, galvos atramos, skydeliai nuo saulės, vidinės panelės, kilimai.

audiniai, pvz., galiniai skydeliai, apmušalai, lubų apmušalai, automobilių sėdynės, galvos atramos, skydeliai nuo saulės, vidinės panelės, kilimai.

| 3. | Leidžiama gaminti „dekaBDE“ ir jį naudoti gaminant ir rinkai pateikiant šiuos gaminius:









  a) | gaminius, pateiktus rinkai iki... [šio reglamento įsigaliojimo data]; |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Leidžiama gaminti „dekaBDE“ ir jį naudoti gaminant ir rinkai pateikiant šiuos gaminius:

a)

a)

gaminius, pateiktus rinkai iki... [šio reglamento įsigaliojimo data];

gaminius, pateiktus rinkai iki... [šio reglamento įsigaliojimo data];

| b) | pagal 2 dalies a punktą pagamintus orlaivius; |
| --- | --- |

b)

b)

pagal 2 dalies a punktą pagamintus orlaivius;

pagal 2 dalies a punktą pagamintus orlaivius;

| c) | pagal 2 dalies b punktą pagamintas orlaivių atsargines dalis; |
| --- | --- |

c)

c)

pagal 2 dalies b punktą pagamintas orlaivių atsargines dalis;

pagal 2 dalies b punktą pagamintas orlaivių atsargines dalis;

| d) | elektros ir elektroninę įrangą, kuriai taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/65/ES

   (1b)

  . |
| --- | --- |

d)

d)

elektros ir elektroninę įrangą, kuriai taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/65/ES

   (1b)

  .

elektros ir elektroninę įrangą, kuriai taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/65/ES

1b

.

| 4. | Šiame įraše „orlaiviai“ – tai:









  a) | civiliniai orlaiviai, kurių tipo pažymėjimas išduotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1139

   (1c)

  arba kurių projekto patvirtinimas išduotas pagal nacionalines Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) susitariančiosios valstybės taisykles, arba kurių tinkamumo skraidyti pažymėjimą išdavė ICAO susitariančioji valstybė pagal Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos 8 priedą; |
| --- | --- | --- |

4.

4.

Šiame įraše „orlaiviai“ – tai:

a)

a)

civiliniai orlaiviai, kurių tipo pažymėjimas išduotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1139

   (1c)

  arba kurių projekto patvirtinimas išduotas pagal nacionalines Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) susitariančiosios valstybės taisykles, arba kurių tinkamumo skraidyti pažymėjimą išdavė ICAO susitariančioji valstybė pagal Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos 8 priedą;

civiliniai orlaiviai, kurių tipo pažymėjimas išduotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1139

1c

arba kurių projekto patvirtinimas išduotas pagal nacionalines Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) susitariančiosios valstybės taisykles, arba kurių tinkamumo skraidyti pažymėjimą išdavė ICAO susitariančioji valstybė pagal Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos 8 priedą;

| b) | kariniai orlaiviai. |
| --- | --- |

b)

b)

kariniai orlaiviai.

kariniai orlaiviai.

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo A dalies 24 b eilutė (nauja)

I priedo A dalies 24 b eilutė (nauja)

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

| Cheminė medžiaga | CAS Nr. | EB Nr. | Speciali išimtis dėl tarpinio naudojimo ar kita specifikacija |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkanai, C10–C13, chloro (trumposios grandinės chlorinti parafinai) (SCCP) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 1. | Nukrypstant nuo reikalavimų, leidžiama gaminti, tiekti rinkai ir naudoti chemines medžiagas arba preparatus, kurių sudėtyje yra SCCP, kurių koncentracija yra mažesnė nei 1 % masės, arba gaminius, kurių sudėtyje yra SCCP, kurių koncentracija yra mažesnė nei 0,15  % masės. |

Cheminė medžiaga

Cheminė medžiaga

CAS Nr.

CAS Nr.

EB Nr.

EB Nr.

Speciali išimtis dėl tarpinio naudojimo ar kita specifikacija

Speciali išimtis dėl tarpinio naudojimo ar kita specifikacija

Alkanai, C10–C13, chloro (trumposios grandinės chlorinti parafinai) (SCCP)

Alkanai, C10–C13, chloro (trumposios grandinės chlorinti parafinai) (SCCP)

85535-84-8

85535-84-8

287-476-5

287-476-5

1.

1.

Nukrypstant nuo reikalavimų, leidžiama gaminti, tiekti rinkai ir naudoti chemines medžiagas arba preparatus, kurių sudėtyje yra SCCP, kurių koncentracija yra mažesnė nei 1 % masės, arba gaminius, kurių sudėtyje yra SCCP, kurių koncentracija yra mažesnė nei 0,15  % masės.

| 2. | Naudoti leidžiama:









  a) | kalnakasybos pramonei skirtas konvejerio juostas ir užtvankų sandariklius, kurių sudėtyje yra SCCP ir kurie jau buvo naudojami iki 2015 m. gruodžio 4 d. imtinai, ir |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Naudoti leidžiama:

a)

a)

kalnakasybos pramonei skirtas konvejerio juostas ir užtvankų sandariklius, kurių sudėtyje yra SCCP ir kurie jau buvo naudojami iki 2015 m. gruodžio 4 d. imtinai, ir

kalnakasybos pramonei skirtas konvejerio juostas ir užtvankų sandariklius, kurių sudėtyje yra SCCP ir kurie jau buvo naudojami iki 2015 m. gruodžio 4 d. imtinai, ir

| b) | gaminius, kurių sudėtyje yra SCCP, išskyrus a punkte nurodytus gaminius, kurie jau buvo naudojami iki 2012 m. liepos 10 d. imtinai. |
| --- | --- |

b)

b)

gaminius, kurių sudėtyje yra SCCP, išskyrus a punkte nurodytus gaminius, kurie jau buvo naudojami iki 2012 m. liepos 10 d. imtinai.

gaminius, kurių sudėtyje yra SCCP, išskyrus a punkte nurodytus gaminius, kurie jau buvo naudojami iki 2012 m. liepos 10 d. imtinai.

| 3. | 2 dalyje nurodytiems gaminiams taikomos 4 straipsnio 2 dalies trečia ir ketvirta pastraipos. |
| --- | --- |

3.

3.

2 dalyje nurodytiems gaminiams taikomos 4 straipsnio 2 dalies trečia ir ketvirta pastraipos.

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo B dalis

I priedo B dalis

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Cheminė medžiaga | CAS Nr. | EB Nr. | Speciali išimtis dėl tarpinio naudojimo ar kita specifikacija |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 | 4 | 4 | 4 |
| 4 | | | 4 |
| 5 Alkanai, C10–C13, chloro (trumposios grandinės chlorintieji parafinai) (SCCP) | 5 85535-84-8 | 5 287-476-5 | 5 1. | Nukrypstant nuo reikalavimų, leidžiama gaminti, tiekti rinkai ir naudoti chemines medžiagas arba mišinius, kurių sudėtyje yra SCCP, kurių koncentracija yra mažesnė nei 1 % masės, arba gaminius, kurių sudėtyje yra SCCP, kurių koncentracija yra mažesnė nei 0,15  % masės. |

Cheminė medžiaga

Cheminė medžiaga

CAS Nr.

CAS Nr.

EB Nr.

EB Nr.

Speciali išimtis dėl tarpinio naudojimo ar kita specifikacija

Speciali išimtis dėl tarpinio naudojimo ar kita specifikacija

4

4

4

4

4

4

4

4

4

4

4

4

5 Alkanai, C10–C13, chloro (trumposios grandinės chlorintieji parafinai) (SCCP)

5 Alkanai, C10–C13, chloro (trumposios grandinės chlorintieji parafinai) (SCCP)

5 85535-84-8

5 85535-84-8

5 287-476-5

5 287-476-5

5 1.

5 1.

Nukrypstant nuo reikalavimų, leidžiama gaminti, tiekti rinkai ir naudoti chemines medžiagas arba mišinius, kurių sudėtyje yra SCCP, kurių koncentracija yra mažesnė nei 1 % masės, arba gaminius, kurių sudėtyje yra SCCP, kurių koncentracija yra mažesnė nei 0,15  % masės.

| 2. | Naudoti leidžiama:









  a) | kalnakasybos pramonei skirtas konvejerio juostas ir užtvankų sandariklius, kurių sudėtyje yra SCCP ir kurie jau naudojami iki 2015 m. gruodžio 4 d. imtinai, ir |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Naudoti leidžiama:

a)

a)

kalnakasybos pramonei skirtas konvejerio juostas ir užtvankų sandariklius, kurių sudėtyje yra SCCP ir kurie jau naudojami iki 2015 m. gruodžio 4 d. imtinai, ir

kalnakasybos pramonei skirtas konvejerio juostas ir užtvankų sandariklius, kurių sudėtyje yra SCCP ir kurie jau naudojami iki 2015 m. gruodžio 4 d. imtinai, ir

| b) | gaminius, kurių sudėtyje yra SCCP, išskyrus a punkte nurodytus gaminius, kurie jau buvo naudojami iki 2012 m. liepos 10 d. imtinai. |
| --- | --- |

b)

b)

gaminius, kurių sudėtyje yra SCCP, išskyrus a punkte nurodytus gaminius, kurie jau buvo naudojami iki 2012 m. liepos 10 d. imtinai.

gaminius, kurių sudėtyje yra SCCP, išskyrus a punkte nurodytus gaminius, kurie jau buvo naudojami iki 2012 m. liepos 10 d. imtinai.

| 3. | 2 dalyje nurodytiems gaminiams taikomos 4 straipsnio 2 dalies trečia ir ketvirta pastraipos. |
| --- | --- |

3.

3.

2 dalyje nurodytiems gaminiams taikomos 4 straipsnio 2 dalies trečia ir ketvirta pastraipos.

Pakeitimas

Pakeitimas

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedas

III priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| MEDŽIAGŲ, KURIOMS TAIKOMOS NUOSTATOS DĖL IŠLEIDŽIAMO KIEKIO MAŽINIMO, SĄRAŠAS | MEDŽIAGŲ, KURIOMS TAIKOMOS NUOSTATOS DĖL IŠLEIDŽIAMO KIEKIO MAŽINIMO, SĄRAŠAS |
| CHEMINĖ MEDŽIAGA (CAS Nr.) | CHEMINĖ MEDŽIAGA (CAS Nr.) |
| Polichlorinti dibenzo-p-dioksinai ir dibenzfuranai (PCDD/PCDF) | Polichlorinti dibenzo-p-dioksinai ir dibenzfuranai (PCDD/PCDF) |
| Heksachlorbenzenas (HCB) (CAS Nr.: 118-74-1) | Heksachlorbenzenas (HCB) (CAS Nr.: 118-74-1) |
| Polichlorinti bifenilai (PCB) | Polichlorinti bifenilai (PCB) |
| Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai (PAH) (37) | Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai (PAH) (37) |
| Pentachlorbenzenas (CAS Nr. 608-93-5) | Pentachlorbenzenas (CAS Nr. 608-93-5) |
| | Polichlorinti naftalenai

   (37a) |
| | Heksachlorbutadienas (CAS Nr. 87-68-3) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

MEDŽIAGŲ, KURIOMS TAIKOMOS NUOSTATOS DĖL IŠLEIDŽIAMO KIEKIO MAŽINIMO, SĄRAŠAS

MEDŽIAGŲ, KURIOMS TAIKOMOS NUOSTATOS DĖL IŠLEIDŽIAMO KIEKIO MAŽINIMO, SĄRAŠAS

CHEMINĖ MEDŽIAGA (CAS Nr.)

CHEMINĖ MEDŽIAGA (CAS Nr.)

Polichlorinti dibenzo-p-dioksinai ir dibenzfuranai (PCDD/PCDF)

Polichlorinti dibenzo-p-dioksinai ir dibenzfuranai (PCDD/PCDF)

Heksachlorbenzenas (HCB) (CAS Nr.: 118-74-1)

Heksachlorbenzenas (HCB) (CAS Nr.: 118-74-1)

Polichlorinti bifenilai (PCB)

Polichlorinti bifenilai (PCB)

Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai (PAH) (37)

37

Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai (PAH) (37)

37

Pentachlorbenzenas (CAS Nr. 608-93-5)

Pentachlorbenzenas (CAS Nr. 608-93-5)

Polichlorinti naftalenai

   (37a)

Polichlorinti naftalenai

37a

Heksachlorbutadienas (CAS Nr. 87-68-3)

Heksachlorbutadienas (CAS Nr. 87-68-3)

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 5–8 eilutės

IV priedo 5–8 eilutės

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Cheminė medžiaga | CAS Nr. | EB Nr. | 7 straipsnio 4 dalies a punkte nurodyta ribinė koncentracija |
| --- | --- | --- | --- |
| ... | | | |
| Tetrabromdifenileteris
  C12H6Br4O | 40088-47-9 ir kiti | 254-787-2 ir kiti | Tetrabromdifenileterio, pentabromdifenileterio, heksabromdifenileterio
  ir
  heptabromdifenileterio koncentracijų suma –
  1 000
   mg/kg |
| Pentabromdifenileteris
  C12H5Br5O | 32534-81-9 ir kiti | 251-084-2 ir kiti |
| Heksabromdifenileteris
  C12H4Br6O | 36483-60-0 ir kiti
  253-058-6 ir kiti | |
| Heptabromdifenileteris
  C12H3Br7O | 68928-80-3 ir kiti | 273-031-2 ir kiti |
| ... | | | |

Cheminė medžiaga

CAS Nr.

EB Nr.

7 straipsnio 4 dalies a punkte nurodyta ribinė koncentracija

...

Tetrabromdifenileteris

C12H6Br4O

12

6

4

40088-47-9 ir kiti

254-787-2 ir kiti

Tetrabromdifenileterio, pentabromdifenileterio, heksabromdifenileterio
  ir
  heptabromdifenileterio koncentracijų suma –
  1 000
   mg/kg

ir

1 000

Pentabromdifenileteris

C12H5Br5O

12

5

5

32534-81-9 ir kiti

251-084-2 ir kiti

Heksabromdifenileteris

C12H4Br6O

12

4

6

36483-60-0 ir kiti

253-058-6 ir kiti

Heptabromdifenileteris

C12H3Br7O

12

3

7

68928-80-3 ir kiti

273-031-2 ir kiti

...

Pakeitimas

Pakeitimas

| Cheminė medžiaga | CAS Nr. | EB Nr. | 7 straipsnio 4 dalies a punkte nurodyta ribinė koncentracija |
| --- | --- | --- | --- |
| ... | | | |
| Tetrabromdifenileteris
  C12H6Br4O | 40088-47-9 ir kiti | 254-787-2 ir kiti | Tetrabromdifenileterio, pentabromdifenileterio, heksabromdifenileterio, heptabromdifenileterio
  ir dekabromdifenileterio
  koncentracijų suma –
  500
   mg/kg |
| Pentabromdifenileteris
  C12H5Br5O | 32534-81-9 ir kiti | 251-084-2 ir kiti |
| Heksabromdifenileteris
  C12H4Br6O | 36483-60-0 ir kiti | 253-058-6 ir kiti |
| Heptabromdifenileteris
  C12H3Br7O | 68928-80-3 ir kiti | 273-031-2 ir kiti |
| Dekabromdifenileteris




  C12Br10O | 1163-19-5 ir kiti | 214-604-9 ir kiti | |

Cheminė medžiaga

CAS Nr.

EB Nr.

7 straipsnio 4 dalies a punkte nurodyta ribinė koncentracija

...

Tetrabromdifenileteris

C12H6Br4O

12

6

4

40088-47-9 ir kiti

254-787-2 ir kiti

Tetrabromdifenileterio, pentabromdifenileterio, heksabromdifenileterio, heptabromdifenileterio
  ir dekabromdifenileterio
  koncentracijų suma –
  500
   mg/kg

ir dekabromdifenileterio

500

Pentabromdifenileteris

C12H5Br5O

12

5

5

32534-81-9 ir kiti

251-084-2 ir kiti

Heksabromdifenileteris

C12H4Br6O

12

4

6

36483-60-0 ir kiti

253-058-6 ir kiti

Heptabromdifenileteris

C12H3Br7O

12

3

7

68928-80-3 ir kiti

273-031-2 ir kiti

Dekabromdifenileteris

Dekabromdifenileteris

C12Br10O

C12

10

1163-19-5 ir kiti

1163-19-5 ir kiti

214-604-9 ir kiti

214-604-9 ir kiti

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 1 lentelės stulpelio „7 straipsnio 4 dalies a punkte nurodyta ribinė koncentracija“ eilutės „Polichlorinti naftalenai“ 7 išnaša

IV priedo 1 lentelės stulpelio „7 straipsnio 4 dalies a punkte nurodyta ribinė koncentracija“ eilutės „Polichlorinti naftalenai“ 7 išnaša

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| 7. | Ribinė koncentracija apskaičiuojama kaip PCDD ir PCDF, remiantis šiais toksinio ekvivalentiškumo faktoriais (TEF): |
| --- | --- |

7.

7

Ribinė koncentracija apskaičiuojama kaip PCDD ir PCDF, remiantis šiais toksinio ekvivalentiškumo faktoriais (TEF):

PCDD

PCDD

TEF

TEF

PCDF

PCDF

TEF

TEF

PCDD

PCDD

TEF

TEF

2,3,7,8-TeCDD

2,3,7,8-TeCDD

1

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

0,01

OCDD

OCDD

0,0003

0,0003

2,3,7,8-TeCDF

2,3,7,8-TeCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

0,03

2,3,4,7,8-PeCDF

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

0,3

1,2,3,4,7,8-HxCDF

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDF

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

0,01

OCDF

OCDF

0,0003

0,0003

Pakeitimas

Pakeitimas

| 7. | Ribinė koncentracija apskaičiuojama kaip PCDD ir PCDF, remiantis šiais toksinio ekvivalentiškumo faktoriais (TEF): |
| --- | --- |

7.

7

Ribinė koncentracija apskaičiuojama kaip PCDD ir PCDF, remiantis šiais toksinio ekvivalentiškumo faktoriais (TEF):

PCDD

PCDD

TEF

TEF

2,3,7,8-TeCDD

2,3,7,8-TeCDD

1

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

0,01

OCDD

OCDD

0,0003

0,0003

PCDF

PCDF

TEF

TEF

2,3,7,8-TeCDF

2,3,7,8-TeCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

0,03

2,3,4,7,8-PeCDF

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

0,3

1,2,3,4,7,8-HxCDF

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

0,1

PCDD

PCDD

TEF

TEF

1,2,3,6,7,8-HxCDF

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

0,01

OCDF

OCDF

0,0003

0,0003

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0336/2018).

1

(17)  OL L 63, 2003 6 3, p. 29.

17

(18)  OL L 39, 1993 2 16, p. 3.

18

(17)  OL L 63, 2003 3 6, p. 29.

17

(18)  OL L 39, 1993 2 16, p. 3.

18

(18a)  

  OL L 142, 2017 6 2, p. 4.

18a

OL L 142, 2017 6 2, p. 4.

(1a)  

  OL L 124, 2005 5 17, p. 1.

1a

OL L 124, 2005 5 17, p. 1.

(1a)  
  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

1a

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

(1a)  
  2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/18/ES dėl didelių, su pavojingomis cheminėmis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės, iš dalies keičianti ir vėliau panaikinanti Tarybos direktyvą 96/82/EB (OL L 197, 2012 7 24, p. 1).

1a

2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/18/ES dėl didelių, su pavojingomis cheminėmis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės, iš dalies keičianti ir vėliau panaikinanti Tarybos direktyvą 96/82/EB (OL L 197, 2012 7 24, p. 1).

(1b)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

1b

2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

(1a)  
  2002 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos (OL L 332, 2002 12 9, p. 1).

1a

2002 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos (OL L 332, 2002 12 9, p. 1).

(30)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

30

(29a)  
  Stokholmo konvencija dėl POT (2008 m.). Gairės dėl geriausių prieinamų gamybos būdų ir preliminarios gairės dėl geriausios aplinkos apsaugos praktikos, susijusios su Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų 5 straipsniu ir C priedu. Stokholmo konvencijos dėl POT sekretoriatas, Ženeva, http://www.pops.int/Implementation/BATandBEP/BATBEPGuidelinesArticle5/tabid/187/Default.aspx

29a

Stokholmo konvencija dėl POT (2008 m.). Gairės dėl geriausių prieinamų gamybos būdų ir preliminarios gairės dėl geriausios aplinkos apsaugos praktikos, susijusios su Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų 5 straipsniu ir C priedu. Stokholmo konvencijos dėl POT sekretoriatas, Ženeva, http://www.pops.int/Implementation/BATandBEP/BATBEPGuidelinesArticle5/tabid/187/Default.aspx

(30)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

30

(32)  2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/313/EEB (OL L 41, 2003 2 14, p. 26).

32

(32)  2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/313/EEB (OL L 41, 2003 2 14, p. 26).

32

(1a)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

1a

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

(1a)  
  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

1a

2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

(1b)  
  2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (OL L 174, 2011 7 1, p. 88).

1b

2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (OL L 174, 2011 7 1, p. 88).

(1c)  
  2018 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1139 dėl bendrųjų civilinės aviacijos taisyklių, ir kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2111/2005, (EB) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 ir direktyvos 2014/30/ES ir 2014/53/ES bei panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 552/2004 ir (EB) Nr. 216/2008 bei Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3922/91 (OL L 212, 2018 8 22, p. 1).

1c

2018 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1139 dėl bendrųjų civilinės aviacijos taisyklių, ir kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2111/2005, (EB) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 ir direktyvos 2014/30/ES ir 2014/53/ES bei panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 552/2004 ir (EB) Nr. 216/2008 bei Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3922/91 (OL L 212, 2018 8 22, p. 1).

(37)  Išmetamųjų medžiagų aprašuose naudojami šie keturi sudėtiniai indikatoriai: benz(a)pirenas, benz(b)fluorantenas, benz(k)fluorantenas ir inden(1,2,3-cd)pirenas.

37

(37)  Išmetamųjų medžiagų aprašuose naudojami šie keturi sudėtiniai indikatoriai: benz(a)pirenas, benz(b)fluorantenas, benz(k)fluorantenas ir inden(1,2,3-cd)pirenas.

37

(37a)  
  Polichlorinti naftalenai – cheminiai junginiai, sudaryti iš naftaleno žiedo sistemos, kurioje vienas arba keli vandenilio atomai pakeisti chloro atomais.

37a

Polichlorinti naftalenai – cheminiai junginiai, sudaryti iš naftaleno žiedo sistemos, kurioje vienas arba keli vandenilio atomai pakeisti chloro atomais.

---

2018 m. lapkričio 29 d., ketvirtadienis

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/369 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/369

---

P8_TA(2018)0466

Euro 5 etapo taikymas dviračių bei triračių transporto priemonių ir keturračių tipo patvirtinimui ***I

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl „Euro 5“ etapo taikymo dviračių bei triračių transporto priemonių ir keturračių tipo patvirtinimui iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 168/2013 (COM(2018)0137 – C8-0120/2018 – 2018/0065(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 363/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0137), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0137),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0120/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0120/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0346/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0346/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 367, 2018 10 10, p. 32.

---

P8_TC1-COD(2018)0065

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 168/2013 dėl euro 5 etapo taikymo dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių tipo patvirtinimui

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/129.)

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/370 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/370

---

P8_TA(2018)0467

Prekyba tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam elgesiui ar baudimui ***I

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (kodifikuota redakcija) (COM(2018)0316 – C8-0210/2018 – 2018/0160(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: kodifikavimas)

(2020/C 363/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0316), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0316),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0210/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0210/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 ir 59 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 ir 59 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0387/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0387/2018),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus, nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus, nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2018)0160

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (kodifikuota redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/125.)

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/371 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/371

---

P8_TA(2018)0468

Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas: pakartotinis įsipareigojimas skirti likusias sumas ***I

2018 m. lapkričio 29 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl pakartotinio įsipareigojimo skirti likusias sumas, numatytas Tarybos sprendimų (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601 įgyvendinimui paremti, arba dėl tų sumų skyrimo kitiems veiksmams pagal nacionalines programas iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 516/2014 (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 363/40)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | šio reglamento tikslas – suteikti galimybę pakartotinai įsipareigoti skirti likusias sumas, numatytas Tarybos sprendimų (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601 įgyvendinimui paremti, kaip numatyta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 516/2014 (8), arba jas skirti kitiems veiksmas pagal nacionalines programas atsižvelgiant į Sąjungos prioritetus ir valstybių narių poreikius migracijos ir prieglobsčio srityse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

šio reglamento tikslas – suteikti galimybę pakartotinai įsipareigoti skirti likusias sumas, numatytas Tarybos sprendimų (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601 įgyvendinimui paremti, kaip numatyta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 516/2014 (8), arba jas skirti kitiems veiksmas pagal nacionalines programas atsižvelgiant į Sąjungos prioritetus ir valstybių narių poreikius migracijos ir prieglobsčio srityse;

| (1) | šio reglamento tikslas – suteikti galimybę pakartotinai įsipareigoti skirti likusias sumas, numatytas Tarybos sprendimų (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601 įgyvendinimui paremti, kaip numatyta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 516/2014 (8), arba jas skirti kitiems veiksmas pagal nacionalines programas atsižvelgiant į Sąjungos prioritetus ir valstybių narių poreikius
  konkrečiose
  migracijos ir prieglobsčio srityse
  . Taip pat reikia užtikrinti, kad pakartotinai įsipareigojama skirti lėšas arba lėšos būtų skiriamos skaidriai
  ; |
| --- | --- |

(1)

šio reglamento tikslas – suteikti galimybę pakartotinai įsipareigoti skirti likusias sumas, numatytas Tarybos sprendimų (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601 įgyvendinimui paremti, kaip numatyta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 516/2014 (8), arba jas skirti kitiems veiksmas pagal nacionalines programas atsižvelgiant į Sąjungos prioritetus ir valstybių narių poreikius
  konkrečiose
  migracijos ir prieglobsčio srityse
  . Taip pat reikia užtikrinti, kad pakartotinai įsipareigojama skirti lėšas arba lėšos būtų skiriamos skaidriai
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė pirmiau nurodytas sumas toliau naudoti asmenų perkėlimui Europos Sąjungoje vykdyti,
  jas
  pakartotinai įsipareigojant skirti tam pačiam veiksmui pagal nacionalines programas.
  Be to
  , pagal patikslintas valstybių narių nacionalines programas
  turėtų būti įmanoma tinkamai pagrįstais atvejais šį finansavimą naudoti
  ir
  sprendžiant kitus
  migracijos ir prieglobsčio
  srities uždavinius
  , kaip numatyta Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo reglamente. Valstybių narių poreikiai
  šiose
  srityse tebėra dideli. Pakartotai įsipareigoti skirti minėtas sumas tam pačiam veiksmui arba jas perkelti kitiems veiksmams pagal nacionalinę programą turėtų būti galima tik vieną kartą ir gavus Komisijos patvirtinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė pirmiau nurodytas sumas toliau naudoti asmenų perkėlimui Europos Sąjungoje vykdyti,
  jas
  pakartotinai įsipareigojant skirti tam pačiam veiksmui pagal nacionalines programas.
  Be to
  , pagal patikslintas valstybių narių nacionalines programas
  turėtų būti įmanoma tinkamai pagrįstais atvejais šį finansavimą naudoti
  ir
  sprendžiant kitus
  migracijos ir prieglobsčio
  srities uždavinius
  , kaip numatyta Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo reglamente. Valstybių narių poreikiai
  šiose
  srityse tebėra dideli. Pakartotai įsipareigoti skirti minėtas sumas tam pačiam veiksmui arba jas perkelti kitiems veiksmams pagal nacionalinę programą turėtų būti galima tik vieną kartą ir gavus Komisijos patvirtinimą;

| (4) | valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė pirmiau nurodytas sumas toliau naudoti asmenų perkėlimui Europos Sąjungoje vykdyti, pakartotinai įsipareigojant
  jas
  skirti tam pačiam veiksmui pagal nacionalines programas.
  Valstybės narės turėtų pakartotinai įsipareigoti skirti bent 20 proc. sumos veiksmams pagal nacionalines programas, lėšas skiriant tarptautinės apsaugos prašytojų arba asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, perkėlimui Europos Sąjungoje arba perkėlimui į Europos Sąjungą, arba kitokiam ad hoc priėmimui dėl humanitarinių priežasčių finansuoti. Turėtų būti įmanoma tais atvejais
  ,
  kai tai tinkamai pagrįsta
  pagal patikslintas valstybių narių nacionalines programas
  , skirti likusią šių sumų dalį specialiesiems veiksmams, numatytiems pagal II
  ir
  III skyrius
  migracijos ir prieglobsčio
  srityje
  , kaip numatyta Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo reglamente
  , t. y. tam tikrų bendros Europos prieglobsčio sistemos aspektų plėtojimui, visų pirma šeimos susijungimui arba teisėtos migracijos į valstybes nares paramai ir veiksmingos trečiųjų šalių piliečių integracijos skatinimui
  . Valstybių narių poreikiai
  tose
  srityse tebėra dideli. Pakartotai įsipareigoti skirti minėtas sumas tam pačiam veiksmui arba jas perkelti kitiems veiksmams pagal nacionalinę programą turėtų būti galima tik vieną kartą ir gavus Komisijos patvirtinimą
  . Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad lėšos skiriamos laikantis visų Finansiniame reglamente nustatytų principų, ypač susijusių su veiksmingumu ir skaidrumu; |
| --- | --- |

(4)

valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė pirmiau nurodytas sumas toliau naudoti asmenų perkėlimui Europos Sąjungoje vykdyti, pakartotinai įsipareigojant
  jas
  skirti tam pačiam veiksmui pagal nacionalines programas.
  Valstybės narės turėtų pakartotinai įsipareigoti skirti bent 20 proc. sumos veiksmams pagal nacionalines programas, lėšas skiriant tarptautinės apsaugos prašytojų arba asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, perkėlimui Europos Sąjungoje arba perkėlimui į Europos Sąjungą, arba kitokiam ad hoc priėmimui dėl humanitarinių priežasčių finansuoti. Turėtų būti įmanoma tais atvejais
  ,
  kai tai tinkamai pagrįsta
  pagal patikslintas valstybių narių nacionalines programas
  , skirti likusią šių sumų dalį specialiesiems veiksmams, numatytiems pagal II
  ir
  III skyrius
  migracijos ir prieglobsčio
  srityje
  , kaip numatyta Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo reglamente
  , t. y. tam tikrų bendros Europos prieglobsčio sistemos aspektų plėtojimui, visų pirma šeimos susijungimui arba teisėtos migracijos į valstybes nares paramai ir veiksmingos trečiųjų šalių piliečių integracijos skatinimui
  . Valstybių narių poreikiai
  tose
  srityse tebėra dideli. Pakartotai įsipareigoti skirti minėtas sumas tam pačiam veiksmui arba jas perkelti kitiems veiksmams pagal nacionalinę programą turėtų būti galima tik vieną kartą ir gavus Komisijos patvirtinimą
  . Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad lėšos skiriamos laikantis visų Finansiniame reglamente nustatytų principų, ypač susijusių su veiksmingumu ir skaidrumu;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | tikslinė asmenų, kuriuos galima perkelti Europos Sąjungoje, grupė, turėtų būti išplėsta, kad valstybės narės galėtų lanksčiau vykdyti perkėlimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

tikslinė asmenų, kuriuos galima perkelti Europos Sąjungoje, grupė, turėtų būti išplėsta, kad valstybės narės galėtų lanksčiau vykdyti perkėlimą;

| (5) | tikslinė asmenų, kuriuos galima perkelti Europos Sąjungoje
  ir iš šalių, iš kurių perkeliama
  , grupė, turėtų būti išplėsta, kad valstybės narės galėtų lanksčiau vykdyti perkėlimą
  . Pirmenybę reikėtų teikti nelydimų nepilnamečių, kitų pažeidžiamų prašytojų ir tarptautinės apsaugos gavėjų šeimos narių perkėlimui; |
| --- | --- |

(5)

tikslinė asmenų, kuriuos galima perkelti Europos Sąjungoje
  ir iš šalių, iš kurių perkeliama
  , grupė, turėtų būti išplėsta, kad valstybės narės galėtų lanksčiau vykdyti perkėlimą
  . Pirmenybę reikėtų teikti nelydimų nepilnamečių, kitų pažeidžiamų prašytojų ir tarptautinės apsaugos gavėjų šeimos narių perkėlimui;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | valstybės narės taip pat turėtų turėti pakankamai laiko panaudoti sumas, pakartotinai įsipareigotas skirti tam pačiam veiksmui arba perkeltas kitiems veiksmams, prieš įsipareigojimų dėl šių sumų panaikinimą. Todėl, kai Komisija patvirtina tokius pakartotinius įsipareigojimus arba sumų perkėlimą pagal nacionalines programas, atitinkamos sumos turėtų būti laikomos įsipareigotomis skirti tais metais, kuriais patikslinama nacionalinė programa, kuria patvirtinamas atitinkamas pakartotinis įsipareigojimas ar perkėlimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

valstybės narės taip pat turėtų turėti pakankamai laiko panaudoti sumas, pakartotinai įsipareigotas skirti tam pačiam veiksmui arba perkeltas kitiems veiksmams, prieš įsipareigojimų dėl šių sumų panaikinimą. Todėl, kai Komisija patvirtina tokius pakartotinius įsipareigojimus arba sumų perkėlimą pagal nacionalines programas, atitinkamos sumos turėtų būti laikomos įsipareigotomis skirti tais metais, kuriais patikslinama nacionalinė programa, kuria patvirtinamas atitinkamas pakartotinis įsipareigojimas ar perkėlimas;

| (7) | valstybės narės taip pat turėtų turėti pakankamai laiko panaudoti sumas, pakartotinai įsipareigotas skirti tam pačiam veiksmui arba perkeltas kitiems
  specialiems
  veiksmams, prieš įsipareigojimų dėl šių sumų panaikinimą. Todėl, kai Komisija patvirtina tokius pakartotinius įsipareigojimus arba sumų perkėlimą pagal nacionalines programas, atitinkamos sumos turėtų būti laikomos įsipareigotomis skirti tais metais, kuriais patikslinama nacionalinė programa, kuria patvirtinamas atitinkamas pakartotinis įsipareigojimas ar perkėlimas; |
| --- | --- |

(7)

valstybės narės taip pat turėtų turėti pakankamai laiko panaudoti sumas, pakartotinai įsipareigotas skirti tam pačiam veiksmui arba perkeltas kitiems
  specialiems
  veiksmams, prieš įsipareigojimų dėl šių sumų panaikinimą. Todėl, kai Komisija patvirtina tokius pakartotinius įsipareigojimus arba sumų perkėlimą pagal nacionalines programas, atitinkamos sumos turėtų būti laikomos įsipareigotomis skirti tais metais, kuriais patikslinama nacionalinė programa, kuria patvirtinamas atitinkamas pakartotinis įsipareigojimas ar perkėlimas;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | Komisija turėtų kasmet Europos Parlamentui ir Tarybai teikti ataskaitą, susijusią su išteklių panaudojimu tarptautinės apsaugos prašytojų ir asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, perkėlimui, ypač kai lėšos perkeliamos kitiems veiksmams pagal nacionalinę programą ir pakartotinai įsipareigojama jas skirti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

Komisija turėtų kasmet Europos Parlamentui ir Tarybai teikti ataskaitą, susijusią su išteklių panaudojimu tarptautinės apsaugos prašytojų ir asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, perkėlimui, ypač kai lėšos perkeliamos kitiems veiksmams pagal nacionalinę programą ir pakartotinai įsipareigojama jas skirti;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | nepakeitus Reglamento (ES) Nr. 516/2014 iki 2018 m. pabaigos, valstybės narės nebegalės pasinaudoti esamomis lėšomis pagal nacionalines programas, remiamas Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo lėšomis. Atsižvelgiant į tai, kad reikia skubiai iš dalies keisti Reglamentą (ES) Nr. 516/2014, tikslinga taikyti išimtį dėl aštuonių savaičių termino, nurodyto prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

nepakeitus Reglamento (ES) Nr. 516/2014 iki 2018 m. pabaigos, valstybės narės nebegalės pasinaudoti esamomis lėšomis pagal nacionalines programas, remiamas Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo lėšomis. Atsižvelgiant į tai, kad reikia skubiai iš dalies keisti Reglamentą (ES) Nr. 516/2014, tikslinga taikyti išimtį dėl aštuonių savaičių termino, nurodyto prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos - 1 punktas (naujas)

Reglamentas (ES) Nr. 516/2014

18 straipsnio pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1) | Pavadinimas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

-1)

Ištekliai
  asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, perkėlimui į Europos
  Sąjungą

„Ištekliai tarptautinės apsaugos prašytojų arba
  asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, perkėlimui į Europos
  Sąjungą“;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 516/2014

18 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | 1 dalyje žodžiai „asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga“ pakeičiami žodžiais „tarptautinės apsaugos prašytojų arba asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1)

Išbraukta.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) Nr. 516/2014

18 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a) | 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

1a)

„1.   Siekiant įgyvendinti solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo principą ir atsižvelgiant į Sąjungos politikos pokyčius fondo įgyvendinimo laikotarpiu, be asignavimų, apskaičiuotų pagal 15 straipsnio 1 dalies a punktą, valstybės narės gauna papildomą sumą, kaip nustatyta 15 straipsnio 2 dalies b punkte, pagrįstą vienkartine
  6 000
   EUR išmoka už kiekvieną asmenį, kuriam suteikta tarptautinė apsauga, perkeltą į Europos Sąjungą iš kitos valstybės narės.“.

„1.   Siekiant įgyvendinti solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo principą ir atsižvelgiant į Sąjungos politikos pokyčius fondo įgyvendinimo laikotarpiu, be asignavimų, apskaičiuotų pagal 15 straipsnio 1 dalies a punktą, valstybės narės gauna papildomą sumą, kaip nustatyta 15 straipsnio 2 dalies b punkte, pagrįstą vienkartine
  10 000
   EUR išmoka už kiekvieną
  tarptautinės apsaugos prašytoją arba
  asmenį, kuriam suteikta tarptautinė apsauga, perkeltą į Europos Sąjungą iš kitos valstybės narės.“.

Pakeitimas 10

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 516/2014

18 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos papildomos sumos pirmą kartą skiriamos valstybėms narėms atskirais finansavimo sprendimais, kuriais Reglamento (ES) Nr. 514/2014 14 straipsnyje nustatyta tvarka patvirtinamos jų nacionalinės programos, o vėliau finansavimo sprendimu, kuris turi būti pridėtas prie sprendimų, kuriais patvirtinamos jų nacionalinės programos. Pakartotiniai įsipareigoti skirti tas sumas tam pačiam veiksmui pagal nacionalinę programą arba tas sumas perkelti kitiems veiksmams pagal nacionalinę programą galima tik tinkamai pagrįstais atvejais, nustatytais patikslinant atitinkamą nacionalinę programą. Suma gali būti pakartotinai įsipareigota skirti arba perkelta tik vieną kartą. Komisija patvirtina pakartotinį įsipareigojimą skirti lėšas arba jų perkėlimą pagal patikslintą nacionalinę programą. | 3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos papildomos sumos pirmą kartą skiriamos valstybėms narėms atskirais finansavimo sprendimais, kuriais Reglamento (ES) Nr. 514/2014 14 straipsnyje nustatyta tvarka patvirtinamos jų nacionalinės programos, o vėliau finansavimo sprendimu, kuris turi būti pridėtas prie sprendimų, kuriais patvirtinamos jų nacionalinės programos. Pakartotiniai įsipareigoti skirti tas sumas tam pačiam veiksmui pagal nacionalinę programą arba tas sumas perkelti kitiems
  specialiems
  veiksmams
  , numatytiems pagal šio reglamento II skyrių arba III skyrių,
  pagal nacionalinę programą galima tik tinkamai pagrįstais atvejais, nustatytais patikslinant atitinkamą nacionalinę programą. Suma gali būti pakartotinai įsipareigota skirti arba perkelta tik vieną kartą. Komisija patvirtina pakartotinį įsipareigojimą skirti lėšas arba jų perkėlimą pagal patikslintą nacionalinę programą.
  Lėšos skiriamos skaidriai ir veiksmingai, laikantis nacionalinės programos tikslų. |
| | Kai sumos susidaro pagal sprendimuose (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601 nustatytas laikinąsias priemones, bent 20 proc. sumų, kurias pakartotinai įsipareigojama skirti, skiriama veiksmams pagal nacionalines programas tarptautinės apsaugos prašytojų arba asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, perkėlimui Europos Sąjungos viduje arba perkėlimui į Europos Sąjungą, arba kitokiam ad hoc priėmimui dėl humanitarinių priežasčių finansuoti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos papildomos sumos pirmą kartą skiriamos valstybėms narėms atskirais finansavimo sprendimais, kuriais Reglamento (ES) Nr. 514/2014 14 straipsnyje nustatyta tvarka patvirtinamos jų nacionalinės programos, o vėliau finansavimo sprendimu, kuris turi būti pridėtas prie sprendimų, kuriais patvirtinamos jų nacionalinės programos. Pakartotiniai įsipareigoti skirti tas sumas tam pačiam veiksmui pagal nacionalinę programą arba tas sumas perkelti kitiems veiksmams pagal nacionalinę programą galima tik tinkamai pagrįstais atvejais, nustatytais patikslinant atitinkamą nacionalinę programą. Suma gali būti pakartotinai įsipareigota skirti arba perkelta tik vieną kartą. Komisija patvirtina pakartotinį įsipareigojimą skirti lėšas arba jų perkėlimą pagal patikslintą nacionalinę programą.

3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos papildomos sumos pirmą kartą skiriamos valstybėms narėms atskirais finansavimo sprendimais, kuriais Reglamento (ES) Nr. 514/2014 14 straipsnyje nustatyta tvarka patvirtinamos jų nacionalinės programos, o vėliau finansavimo sprendimu, kuris turi būti pridėtas prie sprendimų, kuriais patvirtinamos jų nacionalinės programos. Pakartotiniai įsipareigoti skirti tas sumas tam pačiam veiksmui pagal nacionalinę programą arba tas sumas perkelti kitiems
  specialiems
  veiksmams
  , numatytiems pagal šio reglamento II skyrių arba III skyrių,
  pagal nacionalinę programą galima tik tinkamai pagrįstais atvejais, nustatytais patikslinant atitinkamą nacionalinę programą. Suma gali būti pakartotinai įsipareigota skirti arba perkelta tik vieną kartą. Komisija patvirtina pakartotinį įsipareigojimą skirti lėšas arba jų perkėlimą pagal patikslintą nacionalinę programą.
  Lėšos skiriamos skaidriai ir veiksmingai, laikantis nacionalinės programos tikslų.

Kai sumos susidaro pagal sprendimuose (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601 nustatytas laikinąsias priemones, bent 20 proc. sumų, kurias pakartotinai įsipareigojama skirti, skiriama veiksmams pagal nacionalines programas tarptautinės apsaugos prašytojų arba asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, perkėlimui Europos Sąjungos viduje arba perkėlimui į Europos Sąjungą, arba kitokiam ad hoc priėmimui dėl humanitarinių priežasčių finansuoti.

Kai sumos susidaro pagal sprendimuose (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601 nustatytas laikinąsias priemones, bent 20 proc. sumų, kurias pakartotinai įsipareigojama skirti, skiriama veiksmams pagal nacionalines programas tarptautinės apsaugos prašytojų arba asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, perkėlimui Europos Sąjungos viduje arba perkėlimui į Europos Sąjungą, arba kitokiam ad hoc priėmimui dėl humanitarinių priežasčių finansuoti.

Pakeitimas 11

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 516/2014

18 straipsnio 3a dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3a.   Taikant Reglamento (ES) Nr. 514/2014 50 straipsnio 1 dalį, kai sumos, susijusios su laikinosiomis priemonėmis, nustatytomis sprendimais (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601, pakartotinai įsipareigojamos skirti tam pačiam veiksmui pagal nacionalinę programą arba perkeliamos kitiems veiksmams pagal nacionalinę programą, kaip nurodyta 3 dalyje, atitinkamos sumos laikomos įsipareigotomis skirti tais metais, kai patikslinama nacionalinė programa, kuria patvirtinamas atitinkamas pakartotinis įsipareigojimas arba perkėlimas. | 3a.   Taikant Reglamento (ES) Nr. 514/2014 50 straipsnio 1 dalį, kai sumos, susijusios su laikinosiomis priemonėmis, nustatytomis sprendimais (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601, pakartotinai įsipareigojamos skirti tam pačiam veiksmui pagal nacionalinę programą arba perkeliamos kitiems
  specialiems
  veiksmams pagal nacionalinę programą, kaip nurodyta 3 dalyje, atitinkamos sumos laikomos įsipareigotomis skirti tais metais, kai patikslinama nacionalinė programa, kuria patvirtinamas atitinkamas pakartotinis įsipareigojimas arba perkėlimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.   Taikant Reglamento (ES) Nr. 514/2014 50 straipsnio 1 dalį, kai sumos, susijusios su laikinosiomis priemonėmis, nustatytomis sprendimais (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601, pakartotinai įsipareigojamos skirti tam pačiam veiksmui pagal nacionalinę programą arba perkeliamos kitiems veiksmams pagal nacionalinę programą, kaip nurodyta 3 dalyje, atitinkamos sumos laikomos įsipareigotomis skirti tais metais, kai patikslinama nacionalinė programa, kuria patvirtinamas atitinkamas pakartotinis įsipareigojimas arba perkėlimas.

3a.   Taikant Reglamento (ES) Nr. 514/2014 50 straipsnio 1 dalį, kai sumos, susijusios su laikinosiomis priemonėmis, nustatytomis sprendimais (ES) 2015/1523 ir (ES) 2015/1601, pakartotinai įsipareigojamos skirti tam pačiam veiksmui pagal nacionalinę programą arba perkeliamos kitiems
  specialiems
  veiksmams pagal nacionalinę programą, kaip nurodyta 3 dalyje, atitinkamos sumos laikomos įsipareigotomis skirti tais metais, kai patikslinama nacionalinė programa, kuria patvirtinamas atitinkamas pakartotinis įsipareigojimas arba perkėlimas.

Pakeitimas 12

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 516/2014

18 straipsnio 3 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Komisija kasmet Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio straipsnio taikymo ataskaitą, visų pirma dėl sumų perkėlimo kitiems veiksmams pagal nacionalines programas ir pakartotinių įsipareigojimų jas skirti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3c.
     
  Komisija kasmet Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio straipsnio taikymo ataskaitą, visų pirma dėl sumų perkėlimo kitiems veiksmams pagal nacionalines programas ir pakartotinių įsipareigojimų jas skirti.

Pakeitimas 13

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Reglamentas (ES) Nr. 516/2014

18 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | 4 dalyje žodžiai „asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga“ pakeičiami žodžiais „tarptautinės apsaugos prašytojų arba asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

4)

4 dalyje žodžiai „asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga“ pakeičiami žodžiais „tarptautinės apsaugos prašytojų arba asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga“.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 14

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) Nr. 516/2014

18 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a) | 4 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a)

4a)

4 dalis pakeičiama taip:

4.   Siekiant veiksmingai įgyvendinti solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių tikslus, nurodytus SESV 80 straipsnyje, neviršijant turimų išteklių, Komisijai pagal šio reglamento 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų tikslinama šio straipsnio 1 dalyje nurodyta vienkartinės išmokos suma, visų pirma atsižvelgiant į esamus infliacijos lygius, atitinkamus pokyčius asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, perkėlimo iš vienos valstybės narės į kitą srityje ir veiksnius, kuriais gali būti optimizuotas finansinės paskatos, kurią suteikia vienkartinių išmokų, naudojimas.

4.   Siekiant veiksmingai įgyvendinti solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių tikslus, nurodytus SESV 80 straipsnyje, neviršijant turimų išteklių, Komisijai pagal šio reglamento 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų tikslinama šio straipsnio 1 dalyje nurodyta vienkartinės išmokos suma, visų pirma atsižvelgiant į esamus infliacijos lygius, atitinkamus pokyčius
  tarptautinės apsaugos prašytojų arba
  asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, perkėlimo iš vienos valstybės narės į kitą
  , perkėlimui į Europos Sąjungą, arba kitokiam ad hoc priėmimui dėl humanitarinių priežasčių
  srityje ir veiksnius, kuriais gali būti optimizuotas finansinės paskatos, kurią suteikia vienkartinių išmokų, naudojimas.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0370/2018).

1

(8)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 516/2014, kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas ir iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2008/381/EB ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai Nr. 573/2007/EB ir Nr. 575/2007/EB bei Tarybos sprendimas 2007/435/EB (OL L 150, 2014 5 20, p. 168).

8

(8)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 516/2014, kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas ir iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2008/381/EB ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai Nr. 573/2007/EB ir Nr. 575/2007/EB bei Tarybos sprendimas 2007/435/EB (OL L 150, 2014 5 20, p. 168).

8

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/379 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/379

---

P8_TA(2018)0469

Samoa prisijungimas prie ES ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinojo partnerystės susitarimo ***

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Samoa prisijungimo prie Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinojo partnerystės susitarimo projekto (12281/2018 – C8-0434/2018 – 2018/0291(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 363/41)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12281/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12281/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0434/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0434/2018),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių (AKR) ir ES santykių po 2020 m. (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių (AKR) ir ES santykių po 2020 m. (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinojo partnerystės susitarimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos bendrijos ir Ramiojo vandenyno valstybių laikinojo partnerystės susitarimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimas) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimas) (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0376/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0376/2018),

| 1. | pritaria Samoa prisijungimui prie susitarimo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Samoa vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL C 215, 2018 6 19, p. 2.

(2)  OL C 136 E, 2012 5 11, p. 19.

(3)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/380 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/380

---

P8_TA(2018)0470

Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos pirmininko skyrimas

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pasiūlymo dėl Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos pirmininko skyrimo (N8-0120/2018 – C8-0466/2018 – 2018/0905(NLE))

(Pritarimas)

(2020/C 363/42)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 7 d. Europos Centrinio Banko pasiūlymą dėl Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos pirmininko skyrimo (C8-0466/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 7 d. Europos Centrinio Banko pasiūlymą dėl Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos pirmininko skyrimo (C8-0466/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika, 26 straipsnio 3 dalį (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika, 26 straipsnio 3 dalį (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Europos Centrinio Banko tarpinstitucinį susitarimą dėl demokratinės atskaitomybės vykdymo ir Europos Centriniam Bankui pavestų uždavinių vykdymo priežiūros praktinių sąlygų įgyvendinant bendrą priežiūros mechanizmą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Europos Centrinio Banko tarpinstitucinį susitarimą dėl demokratinės atskaitomybės vykdymo ir Europos Centriniam Bankui pavestų uždavinių vykdymo priežiūros praktinių sąlygų įgyvendinant bendrą priežiūros mechanizmą (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0380/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0380/2018),

| A. | kadangi Tarybos reglamento (ES) Nr. 1024/2013 26 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Europos Centrinis Bankas turi pateikti Parlamentui pasiūlymą dėl priežiūros valdybos pirmininko skyrimo ir kad pirmininkas renkamas iš asmenų, kurie turi pripažintą padėtį ir patirties bankininkystės ir finansų reikaluose ir kurie nėra Valdančiosios tarybos nariai, taikant atviros atrankos procedūrą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Tarybos reglamento (ES) Nr. 1024/2013 26 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Europos Centrinis Bankas turi pateikti Parlamentui pasiūlymą dėl priežiūros valdybos pirmininko skyrimo ir kad pirmininkas renkamas iš asmenų, kurie turi pripažintą padėtį ir patirties bankininkystės ir finansų reikaluose ir kurie nėra Valdančiosios tarybos nariai, taikant atviros atrankos procedūrą;

| B. | kadangi Tarybos reglamento (ES) Nr. 1024/2013 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad skiriant Priežiūros valdybos narius pagal tą reglamentą turi būti laikomasi lyčių pusiausvyros, patirties ir kvalifikacijos principų; |
| --- | --- |

B.

kadangi Tarybos reglamento (ES) Nr. 1024/2013 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad skiriant Priežiūros valdybos narius pagal tą reglamentą turi būti laikomasi lyčių pusiausvyros, patirties ir kvalifikacijos principų;

| C. | kadangi 2018 m. lapkričio 7 d. laišku Europos Centrinis Bankas pateikė Europos Parlamentui pasiūlymą dėl Andrea Enrios skyrimo į priežiūros valdybos pirmininko pareigas; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2018 m. lapkričio 7 d. laišku Europos Centrinis Bankas pateikė Europos Parlamentui pasiūlymą dėl Andrea Enrios skyrimo į priežiūros valdybos pirmininko pareigas;

| D. | kadangi gavęs laišką Parlamento Ekonomikos ir pinigų reikalų komitetas ėmėsi vertinti siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas Tarybos reglamento (ES) Nr. 1024/2013 26 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytus reikalavimus; kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas susipažino su siūlomo kandidato gyvenimo aprašymu; |
| --- | --- |

D.

kadangi gavęs laišką Parlamento Ekonomikos ir pinigų reikalų komitetas ėmėsi vertinti siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas Tarybos reglamento (ES) Nr. 1024/2013 26 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytus reikalavimus; kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas susipažino su siūlomo kandidato gyvenimo aprašymu;

| E. | kadangi 2018 m. lapkričio 20 d. komitetas surengė siūlomo kandidato klausymą, per kurį jis pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių klausimus; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2018 m. lapkričio 20 d. komitetas surengė siūlomo kandidato klausymą, per kurį jis pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių klausimus;

| 1. | pritaria Europos Centrinio banko pasiūlymui dėl Andrea Enrios skyrimo į Europos Centrinio banko priežiūros valdybos pirmininko pareigas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos Centriniam Bankui, Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 287, 2013 10 29, p. 63.

(2)  OL L 320, 2013 11 30, p. 1.

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/381 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/381

---

P8_TA(2018)0471

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: paraiška „EGF/2018/003 EL/Attica publishing“

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Graikijos paraiška „EGF/2018/003 EL/Attica publishing“) (COM(2018)0667 – C8-0430/2018 – 2018/2240(BUD))

(2020/C 363/43)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0667 – C8-0430/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0667 – C8-0430/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. TIS), ypač į jo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. TIS), ypač į jo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. TIS 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. TIS 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0377/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0377/2018),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kenčiantiems nuo esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžeto priemones; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kenčiantiems nuo esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžeto priemones;

| B. | kadangi Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir pasiekiama kaip galima greičiau ir veiksmingiau; |
| --- | --- |

B.

kadangi Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir pasiekiama kaip galima greičiau ir veiksmingiau;

| C. | kadangi Graikija pateikė paraišką „EGF/2018/003 EL/Attica publishing“ dėl EGF finansinės paramos po to, kai ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 58 skyriui (Leidybinė veikla), NUTS 2 lygio Atikos regione (EL30) Graikijoje iš darbo buvo atleista 550 darbuotojų; |
| --- | --- |

C.

kadangi Graikija pateikė paraišką „EGF/2018/003 EL/Attica publishing“ dėl EGF finansinės paramos po to, kai ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 58 skyriui (Leidybinė veikla), NUTS 2 lygio Atikos regione (EL30) Graikijoje iš darbo buvo atleista 550 darbuotojų;

| D. | kadangi paraiška grindžiama EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytais intervencijos kriterijais, pagal kuriuos per devynių mėnesių ataskaitinį laikotarpį įmonėse, kurios veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje ir yra viename regione arba dviejuose gretimuose regionuose arba daugiau nei dviejuose gretimuose NUTS 2 lygio regionuose, turi būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų, su sąlyga, kad dviejuose iš tų valstybės narės regionų sudėjus drauge atleistų darbuotojų būtų daugiau nei 500; |
| --- | --- |

D.

kadangi paraiška grindžiama EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytais intervencijos kriterijais, pagal kuriuos per devynių mėnesių ataskaitinį laikotarpį įmonėse, kurios veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje ir yra viename regione arba dviejuose gretimuose regionuose arba daugiau nei dviejuose gretimuose NUTS 2 lygio regionuose, turi būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų, su sąlyga, kad dviejuose iš tų valstybės narės regionų sudėjus drauge atleistų darbuotojų būtų daugiau nei 500;

| 1. | pritaria Komisijai, kad tenkinamos EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytos sąlygos ir kad Graikija turi teisę pagal šį reglamentą gauti finansinę 2 308 500 EUR paramą, kuri sudaro 60 proc. visų išlaidų, siekiančių 3 847 500 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Graikijos valdžios institucijos paraišką pateikė 2018 m. gegužės 22 d. ir kad, Graikijai pateikus papildomos informacijos, Komisija 2018 m. spalio 4 d. baigė savo vertinimą ir tą pačią dieną, laikydamasi 12 savaičių termino, informavo Parlamentą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad Graikija teigia, jog darbuotojų atleidimai yra susiję su pasauline finansų ir ekonomikos krize, ypač su jos poveikiu Graikijos ekonomikai, įskaitant realiojo BVP vienam gyventojui sumažėjimą, didėjantį nedarbą, mažėjantį darbo užmokestį ir sumažėjusias namų ūkių pajamas, kartu su sparčia skaitmenine raida, kuri taip pat mažėjant didelių reklamos užsakovų išlaidoms reklamai keičia leidybos sektorių; pažymi, kad sektoriuje mažėja ir reklamos, ir pardavimo pajamos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad tikėtina, jog darbuotojų atleidimai iš trijų įmonių, veikiančių Graikijos leidybos sektoriuje, turės didelį neigiamą poveikį vietos ekonomikai ir kad dėl šių atleidimų gali būti sudėtinga rasti darbo kitoje vietoje, nes darbo vietų trūksta, nerengiami profesinio mokymo kursai, atitinkantys pripažintus darbo rinkos poreikius, o darbo ieškančių asmenų yra daug; |
| --- | --- |

4.

| 5. | susirūpinęs pabrėžia, kad Atikos regionui tenka didėlė nedarbo ir ilgalaikio nedarbo atvejų visoje Graikijoje, kur nedarbo lygis tebėra aukštas, dalis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad tai antra su atleistais darbuotojais Atikos leidybos sektoriuje susijusi Graikijos paraiška dėl finansinės EGF paramos po to, kai 2014 m. buvo pateikta paraiška „EGF/2014/018“ ir dėl jos priimtas teigiamas sprendimas (4); |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad paraiška susijusi su 550 atleistų darbuotojų, tarp kurių yra daug moterų (41,82 proc.); taip pat pažymi, kad 14,73 proc. atleistų darbuotojų yra vyresnio nei 55 metų amžiaus ir 1,6 proc. darbuotojų yra mažiau nei 30 metų; atsižvelgdamas į tai, pripažįsta, kad svarbu taikyti aktyvias darbo rinkos priemones, bendrai finansuojamas iš EGF, siekiant pagerinti šių pažeidžiamų grupių galimybes grįžti į darbo rinką; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina tai, kad planuojant mokymo pasiūlymą atsižvelgta į įgytą patirtį, susijusią su paraiška „EGF-2014-018 GR/Attica“, nes, kaip matyti iš nuolat vykdomų vertinimų, pasiekta gerų integracijos rodiklių; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad nenumatyta jokių priemonių, skirtų nesimokančiam ir nedirbančiam jaunimui, nepaisant to, kad nesimokančių ir nedirbančių jaunuolių skaičius Graikijoje išlieka didelis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad finansinės išmokos priklauso nuo aktyvaus tikslinių paramos gavėjų dalyvavimo ir gali būti reali paskata konkrečiomis Graikijos ekonominėmis sąlygomis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad finansinės išmokos ir paskatos, t. y. įdarbinimo paskatos, taip pat darbo paieškos ir mokymo išmokos, beveik siekia EGF reglamente nustatytą maksimalų 35 proc. lygį; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad atleistiems darbuotojams, kurie įtraukti į šią paraišką, Graikija planuoja taikyti penkių rūšių veiksmus: i) profesinį orientavimą ir pagalbą ieškant darbo; ii) mokymą, perkvalifikavimą ir profesinį mokymą atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius; iii) paramą verslui steigti; iv) darbo paieškos išmoką ir mokymo išmoką; v) įdarbinimo paskatas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripažįsta, kad suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas parengtas konsultuojantis su Atėnų dienraščių žurnalistų sąjungos (gr. ΕΣΗΕΑ), Atėnų dienraščių darbuotojų sąjungos (gr. ΕΠΗΕΑ) ir Darbo ministerijos atstovais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad Graikijos valdžios institucijos patvirtino, jog reikalavimus atitinkantiems veiksmams neteikiama parama iš kitų Sąjungos fondų ar pagal kitas finansines priemones ir kad bus užkirstas kelias bet kokiam dvigubam finansavimui; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad, kaip nustatyta EGF reglamento 7 straipsnyje, rengiant suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą reikėtų iš anksto numatyti būsimas darbo rinkos perspektyvas ir reikiamus gebėjimus ir šį paketą pritaikyti pereinant prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pakartoja, kad EGF parama neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę arba kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, ar įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių, taip pat palankiai vertina Graikijos patvirtinimą, kad šios nuostatos laikomasi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją paraginti nacionalines valdžios institucijas būsimuose pasiūlymuose suteikti išsamesnės informacijos apie sektorius, kuriuose esama augimo perspektyvų, taigi ir galimybių samdyti darbuotojus, taip pat kaupti pagrįstus duomenis apie EGF finansavimo poveikį, įskaitant informaciją apie pasinaudojus EGF parama rastų darbo vietų kokybę ir pasiektos reintegracijos rodiklius; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena savo prašymą Komisijai užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su EGF bylomis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

19.

| 20. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(4)  2015 m. balandžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2015/644 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Graikijos paraiška „EGF/2014/018 GR/Attica broadcasting“) (OL L 106, 2015 4 24, p. 29).

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Graikijos paraišką „EGF/2018/003 EL/Attica publishing“

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2019/275.)

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/385 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/385

---

P8_TA(2018)0472

Laikinas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas ***I

2018 m. lapkričio 29 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/399 nuostatos, susijusios su laikinam vidaus sienų kontrolės atnaujinimui taikomomis taisyklėmis (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 363/44)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

-1 konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1) | erdvės, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas per vidaus sienas, sukūrimas yra vienas didžiausių Sąjungos pasiekimų. Tokios pasitikėjimu ir solidarumu pagrįstos erdvės įprastas veikimas ir stiprinimas turėtų būti Sąjungos ir šioje erdvėje susitarusių dalyvauti valstybių narių bendras tikslas. Tuo pačiu būtina būti pasirengus bendrai reaguoti į padėtį, dėl kurios kyla rimta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui toje erdvėje, jos dalyse, sudarant sąlygas išimtinėmis aplinkybėmis kaip kraštutinę priemonę laikinai atnaujinti vidaus sienų kontrolę, tuo pačiu sutvirtinant susijusių valstybių narių bendradarbiavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1)

erdvės, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas per vidaus sienas, sukūrimas yra vienas didžiausių Sąjungos pasiekimų. Tokios pasitikėjimu ir solidarumu pagrįstos erdvės įprastas veikimas ir stiprinimas turėtų būti Sąjungos ir šioje erdvėje susitarusių dalyvauti valstybių narių bendras tikslas. Tuo pačiu būtina būti pasirengus bendrai reaguoti į padėtį, dėl kurios kyla rimta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui toje erdvėje, jos dalyse, sudarant sąlygas išimtinėmis aplinkybėmis kaip kraštutinę priemonę laikinai atnaujinti vidaus sienų kontrolę, tuo pačiu sutvirtinant susijusių valstybių narių bendradarbiavimą;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | teritorijoje, kurioje asmenys gali laisvai judėti, vidaus sienų kontrolės atnaujinimas turėtų likti išimtimi. Vidaus sienų kontrolės atnaujinimas turėtų būti kraštutinė priemonė, taikoma ribotą laiką ir tik tiek, kiek būtina ir proporcinga nustatytai rimtai grėsmei viešajai tvarkai ar vidaus saugumui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

teritorijoje, kurioje asmenys gali laisvai judėti, vidaus sienų kontrolės atnaujinimas turėtų likti išimtimi. Vidaus sienų kontrolės atnaujinimas turėtų būti kraštutinė priemonė, taikoma ribotą laiką ir tik tiek, kiek būtina ir proporcinga nustatytai rimtai grėsmei viešajai tvarkai ar vidaus saugumui;

| (1) | teritorijoje, kurioje asmenys gali laisvai judėti, vidaus sienų kontrolės atnaujinimas turėtų likti išimtimi.
  Kadangi laikinas
  vidaus sienų kontrolės atnaujinimas
  turi įtakos laisvam asmenų judėjimui, jis
  turėtų būti
  nustatomas tik kaip
  kraštutinė priemonė, taikoma ribotą laiką ir tik tiek, kiek būtina ir proporcinga nustatytai rimtai grėsmei viešajai tvarkai ar vidaus saugumui
  . Bet kokia tokia priemonė turėtų būti atšaukta, kai tik nebelieka pagrindinių jos priežasčių; |
| --- | --- |

(1)

teritorijoje, kurioje asmenys gali laisvai judėti, vidaus sienų kontrolės atnaujinimas turėtų likti išimtimi.
  Kadangi laikinas
  vidaus sienų kontrolės atnaujinimas
  turi įtakos laisvam asmenų judėjimui, jis
  turėtų būti
  nustatomas tik kaip
  kraštutinė priemonė, taikoma ribotą laiką ir tik tiek, kiek būtina ir proporcinga nustatytai rimtai grėsmei viešajai tvarkai ar vidaus saugumui
  . Bet kokia tokia priemonė turėtų būti atšaukta, kai tik nebelieka pagrindinių jos priežasčių;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | tai, kad migruoja ir išorės sienas kerta daug trečiosios šalies piliečių, savaime neturėtų būti laikoma grėsme viešajai tvarkai ar vidaus saugumui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

tai, kad migruoja ir išorės sienas kerta daug trečiosios šalies piliečių, savaime neturėtų būti laikoma grėsme viešajai tvarkai ar vidaus saugumui;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | nustatytą rimtą grėsmę galima šalinti įvairiomis priemonėmis, priklausomai nuo
  jų
  pobūdžio ir masto. Valstybės narės taip pat gali naudotis policijos įgaliojimais, kaip nurodyta 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (8) 23 straipsnyje, kuriais tam tikromis sąlygomis galima naudotis pasienio ruožuose. Komisijos rekomendacijoje dėl proporcingų policijos patikrinimų ir policijos bendradarbiavimo Šengeno erdvėje (9) valstybėms narėms teikiamos šios srities gairės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

nustatytą rimtą grėsmę galima šalinti įvairiomis priemonėmis, priklausomai nuo
  jų
  pobūdžio ir masto. Valstybės narės taip pat gali naudotis policijos įgaliojimais, kaip nurodyta 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (8) 23 straipsnyje, kuriais tam tikromis sąlygomis galima naudotis pasienio ruožuose. Komisijos rekomendacijoje dėl proporcingų policijos patikrinimų ir policijos bendradarbiavimo Šengeno erdvėje (9) valstybėms narėms teikiamos šios srities gairės;

| (2) | nustatytą rimtą grėsmę galima šalinti įvairiomis priemonėmis, priklausomai nuo
  jos
  pobūdžio ir masto.
  Nors ir toliau aišku, kad policijos įgaliojimai savo pobūdžiu ir tikslu skiriasi nuo sienų kontrolės įgaliojimų,
  valstybės narės taip pat gali naudotis
  šiais
  policijos įgaliojimais, kaip nurodyta 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (8) 23 straipsnyje, kuriais tam tikromis sąlygomis galima naudotis pasienio ruožuose. Komisijos rekomendacijoje dėl proporcingų policijos patikrinimų ir policijos bendradarbiavimo Šengeno erdvėje (9) valstybėms narėms teikiamos šios srities gairės; |
| --- | --- |

(2)

nustatytą rimtą grėsmę galima šalinti įvairiomis priemonėmis, priklausomai nuo
  jos
  pobūdžio ir masto.
  Nors ir toliau aišku, kad policijos įgaliojimai savo pobūdžiu ir tikslu skiriasi nuo sienų kontrolės įgaliojimų,
  valstybės narės taip pat gali naudotis
  šiais
  policijos įgaliojimais, kaip nurodyta 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (8) 23 straipsnyje, kuriais tam tikromis sąlygomis galima naudotis pasienio ruožuose. Komisijos rekomendacijoje dėl proporcingų policijos patikrinimų ir policijos bendradarbiavimo Šengeno erdvėje (9) valstybėms narėms teikiamos šios srities gairės;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | prieš atnaujindamos laikiną vidaus sienų kontrolę valstybės narės turėtų teikti pirmenybę alternatyvioms priemonėms. Visų pirma atitinkama valstybė narė turėtų, prireikus ir pagrįstai, apsvarstyti galimybę veiksmingiau arba intensyviau vykdyti policijos patikrinimus savo teritorijoje, įskaitant pasienio teritorijas ir pagrindinių transporto maršrutų kelius, remdamasi rizikos vertinimu, tuo pat metu užtikrindama kad tų policijos patikrinimų tikslas nebūtų vien sienų kontrolė; Šiuolaikinės technologijos yra itin svarbios kovojant su grėsmėmis viešajai tvarkai ar vidaus saugumui. Valstybės narės turėtų įvertinti, ar galima tinkamai reaguoti į padėtį glaudesniu tarpvalstybiniu bendradarbiavimu tiek veiklos, tiek policijos ir žvalgybos tarnybų keitimosi informacija srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

prieš atnaujindamos laikiną vidaus sienų kontrolę valstybės narės turėtų teikti pirmenybę alternatyvioms priemonėms. Visų pirma atitinkama valstybė narė turėtų, prireikus ir pagrįstai, apsvarstyti galimybę veiksmingiau arba intensyviau vykdyti policijos patikrinimus savo teritorijoje, įskaitant pasienio teritorijas ir pagrindinių transporto maršrutų kelius, remdamasi rizikos vertinimu, tuo pat metu užtikrindama kad tų policijos patikrinimų tikslas nebūtų vien sienų kontrolė; Šiuolaikinės technologijos yra itin svarbios kovojant su grėsmėmis viešajai tvarkai ar vidaus saugumui. Valstybės narės turėtų įvertinti, ar galima tinkamai reaguoti į padėtį glaudesniu tarpvalstybiniu bendradarbiavimu tiek veiklos, tiek policijos ir žvalgybos tarnybų keitimosi informacija srityje;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | tačiau iš patirties matyti, kad
  tam tikros rimtos grėsmės viešajai tvarkai ir vidaus saugumui, kaip antai tarpvalstybinės teroristinės grėsmės arba konkretūs neteisėtų migrantų antrinio judėjimo Sąjungoje atvejai, dėl kurių sienų kontrolės atnaujinimas laikomas pateisinamu
  ,
  gali išlikti gerokai ilgiau nei numatyti laikotarpiai
  . Todėl
  būtina ir pateisinama
  pritaikyti terminus, taikytinus laikinam sienų kontrolės atnaujinimui,
  prie dabartinių poreikių
  kartu užtikrinant, kad šia priemone nebūtų piktnaudžiaujama ir ji ir toliau būtų taikoma išimties tvarka ir naudojama tik kaip kraštutinė priemonė
  . Šiuo tikslu bendrasis terminas, taikytinas pagal Šengeno sienų kodekso 25 straipsnį, turėtų būti pratęstas iki vienų metų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

tačiau iš patirties matyti, kad
  tam tikros rimtos grėsmės viešajai tvarkai ir vidaus saugumui, kaip antai tarpvalstybinės teroristinės grėsmės arba konkretūs neteisėtų migrantų antrinio judėjimo Sąjungoje atvejai, dėl kurių sienų kontrolės atnaujinimas laikomas pateisinamu
  ,
  gali išlikti gerokai ilgiau nei numatyti laikotarpiai
  . Todėl
  būtina ir pateisinama
  pritaikyti terminus, taikytinus laikinam sienų kontrolės atnaujinimui,
  prie dabartinių poreikių
  kartu užtikrinant, kad šia priemone nebūtų piktnaudžiaujama ir ji ir toliau būtų taikoma išimties tvarka ir naudojama tik kaip kraštutinė priemonė
  . Šiuo tikslu bendrasis terminas, taikytinas pagal Šengeno sienų kodekso 25 straipsnį, turėtų būti pratęstas iki vienų metų;

| (4) | tačiau iš patirties matyti, kad
  retai prireikia atnaujinti vidaus sienų kontrolę ilgiau kaip dviejų mėnesių laikotarpiams. Tik išskirtinėmis aplinkybėmis, tam tikros rimtos grėsmės viešajai tvarkai ir vidaus saugumui gali išlikti ilgiau nei šešių mėnesių laikotarpius
  ,
  kuriems šiuo metu leidžiama atnaujinti vidaus sienų kontrolę
  . Todėl
  reikia
  pritaikyti terminus, taikytinus laikinam sienų kontrolės atnaujinimui, kartu užtikrinant, kad šia priemone nebūtų piktnaudžiaujama ir ji ir toliau būtų taikoma išimties tvarka ir naudojama tik kaip kraštutinė priemonė; |
| --- | --- |

(4)

tačiau iš patirties matyti, kad
  retai prireikia atnaujinti vidaus sienų kontrolę ilgiau kaip dviejų mėnesių laikotarpiams. Tik išskirtinėmis aplinkybėmis, tam tikros rimtos grėsmės viešajai tvarkai ir vidaus saugumui gali išlikti ilgiau nei šešių mėnesių laikotarpius
  ,
  kuriems šiuo metu leidžiama atnaujinti vidaus sienų kontrolę
  . Todėl
  reikia
  pritaikyti terminus, taikytinus laikinam sienų kontrolės atnaujinimui, kartu užtikrinant, kad šia priemone nebūtų piktnaudžiaujama ir ji ir toliau būtų taikoma išimties tvarka ir naudojama tik kaip kraštutinė priemonė;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | nuostata, leidžianti nukrypti nuo pagrindinio laisvo asmenų judėjimo principo, turėtų būti aiškinama glaustai, o atsižvelgiant į viešosios tvarkos koncepciją daroma prielaida, kad kilo tikra, tuo metu vykstanti ir pakankamai rimta grėsmė vienam iš pagrindinių visuomenės interesų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

nuostata, leidžianti nukrypti nuo pagrindinio laisvo asmenų judėjimo principo, turėtų būti aiškinama glaustai, o atsižvelgiant į viešosios tvarkos koncepciją daroma prielaida, kad kilo tikra, tuo metu vykstanti ir pakankamai rimta grėsmė vienam iš pagrindinių visuomenės interesų;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | siekiant užtikrinti, kad ši vidaus sienų kontrolė liktų išimtine priemone, valstybės narės turėtų pateikti rizikos vertinimą dėl planuojamo sienų kontrolės
  atnaujinimo arba jo pratęsimo
  . Rizikos vertinime visų pirma turėtų būti vertinama, kaip ilgai gali išlikti nustatyta grėsmė ir kuriems vidaus sienų ruožams daromas poveikis, įrodyta, kad sienų kontrolės pratęsimas yra kraštutinė priemonė
  ir paaiškinta
  ,
  kaip sienų kontrolė padėtų pašalinti nustatytą grėsmę. Jeigu vidaus
  sienų kontrolė
  tęsiasi ilgiau nei šešis mėnesius,
  rizikos vertinime taip pat vėliau turėtų būti įrodytas atnaujintos sienų kontrolės veiksmingumas šalinant nustatytą grėsmę ir išsamiai paaiškinta, kaip buvo konsultuotasi su kiekviena kaimynine valstybe nare, kuriai toks pratęsimas padarė poveikį, ir kaip jos buvo įtrauktos priimant sprendimus dėl mažiausią naštą užkraunančios veiklos tvarkos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

siekiant užtikrinti, kad ši vidaus sienų kontrolė liktų išimtine priemone, valstybės narės turėtų pateikti rizikos vertinimą dėl planuojamo sienų kontrolės
  atnaujinimo arba jo pratęsimo
  . Rizikos vertinime visų pirma turėtų būti vertinama, kaip ilgai gali išlikti nustatyta grėsmė ir kuriems vidaus sienų ruožams daromas poveikis, įrodyta, kad sienų kontrolės pratęsimas yra kraštutinė priemonė
  ir paaiškinta
  ,
  kaip sienų kontrolė padėtų pašalinti nustatytą grėsmę. Jeigu vidaus
  sienų kontrolė
  tęsiasi ilgiau nei šešis mėnesius,
  rizikos vertinime taip pat vėliau turėtų būti įrodytas atnaujintos sienų kontrolės veiksmingumas šalinant nustatytą grėsmę ir išsamiai paaiškinta, kaip buvo konsultuotasi su kiekviena kaimynine valstybe nare, kuriai toks pratęsimas padarė poveikį, ir kaip jos buvo įtrauktos priimant sprendimus dėl mažiausią naštą užkraunančios veiklos tvarkos;

| (5) | siekiant užtikrinti, kad ši vidaus sienų kontrolė liktų
  kraštutiniais atvejais taikoma ir
  išimtine priemone, valstybės narės turėtų pateikti rizikos vertinimą dėl planuojamo sienų kontrolės
  pratęsimo ilgesniam nei dviejų mėnesių laikotarpiui
  . Rizikos vertinime visų pirma turėtų būti vertinama, kaip ilgai gali išlikti nustatyta grėsmė ir kuriems vidaus sienų ruožams daromas poveikis, įrodyta, kad sienų kontrolės pratęsimas yra kraštutinė priemonė
  , visų pirma įrodant
  ,
  kad įrodyta arba manoma, jog jokių alternatyvių priemonių neužtektų, ir paaiškinta, kaip
  sienų kontrolė
  padėtų pašalinti nustatytą grėsmę.
  Rizikos vertinime taip pat vėliau turėtų būti įrodytas atnaujintos sienų kontrolės veiksmingumas
  ir efektyvumas
  šalinant nustatytą grėsmę ir išsamiai paaiškinta, kaip buvo konsultuotasi su kiekviena kaimynine valstybe nare, kuriai toks pratęsimas padarė poveikį, ir kaip jos buvo įtrauktos priimant sprendimus dėl mažiausią naštą užkraunančios veiklos tvarkos
  . Valstybėms narėms turėtų būti palikta galimybė prireikus visą šią informaciją ar jos dalis įslaptinti; |
| --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti, kad ši vidaus sienų kontrolė liktų
  kraštutiniais atvejais taikoma ir
  išimtine priemone, valstybės narės turėtų pateikti rizikos vertinimą dėl planuojamo sienų kontrolės
  pratęsimo ilgesniam nei dviejų mėnesių laikotarpiui
  . Rizikos vertinime visų pirma turėtų būti vertinama, kaip ilgai gali išlikti nustatyta grėsmė ir kuriems vidaus sienų ruožams daromas poveikis, įrodyta, kad sienų kontrolės pratęsimas yra kraštutinė priemonė
  , visų pirma įrodant
  ,
  kad įrodyta arba manoma, jog jokių alternatyvių priemonių neužtektų, ir paaiškinta, kaip
  sienų kontrolė
  padėtų pašalinti nustatytą grėsmę.
  Rizikos vertinime taip pat vėliau turėtų būti įrodytas atnaujintos sienų kontrolės veiksmingumas
  ir efektyvumas
  šalinant nustatytą grėsmę ir išsamiai paaiškinta, kaip buvo konsultuotasi su kiekviena kaimynine valstybe nare, kuriai toks pratęsimas padarė poveikį, ir kaip jos buvo įtrauktos priimant sprendimus dėl mažiausią naštą užkraunančios veiklos tvarkos
  . Valstybėms narėms turėtų būti palikta galimybė prireikus visą šią informaciją ar jos dalis įslaptinti;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | kai vidaus sienų kontrolės atnaujinimas susijęs su konkrečiais įvykiais, kurių pobūdis ir trukmė yra išskirtiniai (pvz., sporto veikla), šios kontrolės trukmė turėtų būti labai tiksli, ribota ir susijusi su faktine renginio trukme; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

kai vidaus sienų kontrolės atnaujinimas susijęs su konkrečiais įvykiais, kurių pobūdis ir trukmė yra išskirtiniai (pvz., sporto veikla), šios kontrolės trukmė turėtų būti labai tiksli, ribota ir susijusi su faktine renginio trukme;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | valstybės narės pateikto rizikos vertinimo kokybė bus labai svarbi vertinant planuojamo sienų kontrolės atnaujinimo arba pratęsimo būtinumą ir proporcingumą. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų dalyvauti atliekant tą vertinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

valstybės narės pateikto rizikos vertinimo kokybė bus labai svarbi vertinant planuojamo sienų kontrolės atnaujinimo arba pratęsimo būtinumą ir proporcingumą. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų dalyvauti atliekant tą vertinimą;

| (6) | valstybės narės pateikto rizikos vertinimo kokybė bus labai svarbi vertinant planuojamo sienų kontrolės atnaujinimo arba pratęsimo būtinumą ir proporcingumą. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra
  , Europolas, Europos prieglobsčio paramos biuras, Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra ir Pagrindinių teisių agentūra
  turėtų dalyvauti atliekant tą vertinimą; |
| --- | --- |

(6)

valstybės narės pateikto rizikos vertinimo kokybė bus labai svarbi vertinant planuojamo sienų kontrolės atnaujinimo arba pratęsimo būtinumą ir proporcingumą. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra
  , Europolas, Europos prieglobsčio paramos biuras, Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra ir Pagrindinių teisių agentūra
  turėtų dalyvauti atliekant tą vertinimą;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | reikėtų pakeisti Komisijos įgaliojimus pateikti nuomonę pagal Šengeno sienų kodekso 27 straipsnio 4 dalį, kad būtų įtrauktos naujos valstybių narių pareigos, susijusios su rizikos vertinimu, įskaitant bendradarbiavimą su susijusiomis valstybėmis narėmis. Kai vidaus sienų kontrolė vykdoma ilgiau nei šešis mėnesius, Komisijai turėtų būti privaloma pateikti nuomonę.
  Taip pat turėtų būti pakeista Šengeno sienų kodekso 27 straipsnio 5 dalyje nustatyta konsultavimosi procedūra, siekiant įtraukti agentūrų
  (Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros ir Europolo)
  vaidmenį ir sutelkti dėmesį į praktinį valstybių narių bendradarbiavimo įvairių aspektų įgyvendinimą
  , įskaitant, jei tinkama, įvairių priemonių koordinavimą abiejose sienos pusėse
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

reikėtų pakeisti Komisijos įgaliojimus pateikti nuomonę pagal Šengeno sienų kodekso 27 straipsnio 4 dalį, kad būtų įtrauktos naujos valstybių narių pareigos, susijusios su rizikos vertinimu, įskaitant bendradarbiavimą su susijusiomis valstybėmis narėmis. Kai vidaus sienų kontrolė vykdoma ilgiau nei šešis mėnesius, Komisijai turėtų būti privaloma pateikti nuomonę.
  Taip pat turėtų būti pakeista Šengeno sienų kodekso 27 straipsnio 5 dalyje nustatyta konsultavimosi procedūra, siekiant įtraukti agentūrų
  (Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros ir Europolo)
  vaidmenį ir sutelkti dėmesį į praktinį valstybių narių bendradarbiavimo įvairių aspektų įgyvendinimą
  , įskaitant, jei tinkama, įvairių priemonių koordinavimą abiejose sienos pusėse
  ;

| (7) | Taip pat turėtų būti pakeista Šengeno sienų kodekso 27 straipsnio 5 dalyje nustatyta konsultavimosi procedūra, siekiant įtraukti
  Sąjungos
  agentūrų vaidmenį ir sutelkti dėmesį į praktinį valstybių narių bendradarbiavimo įvairių aspektų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(7)

Taip pat turėtų būti pakeista Šengeno sienų kodekso 27 straipsnio 5 dalyje nustatyta konsultavimosi procedūra, siekiant įtraukti
  Sąjungos
  agentūrų vaidmenį ir sutelkti dėmesį į praktinį valstybių narių bendradarbiavimo įvairių aspektų įgyvendinimą;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | siekiant geriau priderinti peržiūrėtas taisykles prie uždavinių, susijusių su ilgalaikėmis rimtomis grėsmėmis viešajai tvarkai arba vidaus saugumui, reikėtų nustatyti konkrečią galimybę pratęsti vidaus sienų kontrolę ilgesniam nei
  vienų metų
  laikotarpiui. Toks pratęsimas turėtų lydėti proporcingas išskirtines nacionalines priemones, pavyzdžiui, paskelbta nepaprastoji padėtis. Bet kokiu atveju dėl tokios galimybės laikinas vidaus sienų kontrolės pratęsimas neturėtų viršyti
  dvejų
  metų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

siekiant geriau priderinti peržiūrėtas taisykles prie uždavinių, susijusių su ilgalaikėmis rimtomis grėsmėmis viešajai tvarkai arba vidaus saugumui, reikėtų nustatyti konkrečią galimybę pratęsti vidaus sienų kontrolę ilgesniam nei
  vienų metų
  laikotarpiui. Toks pratęsimas turėtų lydėti proporcingas išskirtines nacionalines priemones, pavyzdžiui, paskelbta nepaprastoji padėtis. Bet kokiu atveju dėl tokios galimybės laikinas vidaus sienų kontrolės pratęsimas neturėtų viršyti
  dvejų
  metų;

| (8) | siekiant geriau priderinti peržiūrėtas taisykles prie uždavinių, susijusių su ilgalaikėmis rimtomis grėsmėmis viešajai tvarkai arba vidaus saugumui, reikėtų nustatyti konkrečią galimybę
  išskirtiniais atvejais
  pratęsti vidaus sienų kontrolę ilgesniam nei
  šešių mėnesių
  laikotarpiui. Toks pratęsimas turėtų lydėti proporcingas išskirtines nacionalines priemones, pavyzdžiui, paskelbta nepaprastoji padėtis. Bet kokiu atveju dėl tokios galimybės laikinas vidaus sienų kontrolės pratęsimas neturėtų viršyti
  vienerių
  metų; |
| --- | --- |

(8)

siekiant geriau priderinti peržiūrėtas taisykles prie uždavinių, susijusių su ilgalaikėmis rimtomis grėsmėmis viešajai tvarkai arba vidaus saugumui, reikėtų nustatyti konkrečią galimybę
  išskirtiniais atvejais
  pratęsti vidaus sienų kontrolę ilgesniam nei
  šešių mėnesių
  laikotarpiui. Toks pratęsimas turėtų lydėti proporcingas išskirtines nacionalines priemones, pavyzdžiui, paskelbta nepaprastoji padėtis. Bet kokiu atveju dėl tokios galimybės laikinas vidaus sienų kontrolės pratęsimas neturėtų viršyti
  vienerių
  metų;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | reikėtų vertinti vidaus sienų kontrolės atnaujinimo priemonės būtinybę ir proporcingumą, atsižvelgiant į grėsmę viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, dėl kurios reikia atnaujinti minėtą kontrolę; taip pat turėtų būti vertinamos alternatyvios priemonės, kurių galėtų būti imamasi nacionaliniu ar Sąjungos lygmeniu, ar abiem lygmenimis, ir tokios kontrolės poveikis laisvam asmenų judėjimui erdvėje be vidaus sienų kontrolės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

reikėtų vertinti vidaus sienų kontrolės atnaujinimo priemonės būtinybę ir proporcingumą, atsižvelgiant į grėsmę viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, dėl kurios reikia atnaujinti minėtą kontrolę; taip pat turėtų būti vertinamos alternatyvios priemonės, kurių galėtų būti imamasi nacionaliniu ar Sąjungos lygmeniu, ar abiem lygmenimis, ir tokios kontrolės poveikis laisvam asmenų judėjimui erdvėje be vidaus sienų kontrolės;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | siekiant paaiškinti pagal Šengeno sienų kodekso 29 straipsnį ir 25 straipsnį taikytinų laikotarpių ryšį, turėtų būti pakeista 25 straipsnio 4 dalies nuoroda į 29 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

siekiant paaiškinti pagal Šengeno sienų kodekso 29 straipsnį ir 25 straipsnį taikytinų laikotarpių ryšį, turėtų būti pakeista 25 straipsnio 4 dalies nuoroda į 29 straipsnį;

Išbraukta.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | galimybei vykdyti laikiną vidaus sienų kontrolę reaguojant į konkrečią grėsmę viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, kuri išlieka ilgiau nei
  vienus metus
  , turėtų būti taikoma speciali procedūra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

galimybei vykdyti laikiną vidaus sienų kontrolę reaguojant į konkrečią grėsmę viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, kuri išlieka ilgiau nei
  vienus metus
  , turėtų būti taikoma speciali procedūra;

| (10) | galimybei vykdyti laikiną vidaus sienų kontrolę reaguojant į konkrečią grėsmę viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, kuri išlieka ilgiau nei
  šešis mėnesius
  , turėtų būti taikoma speciali procedūra
  , kuriai būtina Tarybos rekomendacija
  ; |
| --- | --- |

(10)

galimybei vykdyti laikiną vidaus sienų kontrolę reaguojant į konkrečią grėsmę viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, kuri išlieka ilgiau nei
  šešis mėnesius
  , turėtų būti taikoma speciali procedūra
  , kuriai būtina Tarybos rekomendacija
  ;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | šiuo tikslu Komisija turėtų pateikti nuomonę dėl tokio pratęsimo būtinumo ir proporcingumo
  ir tinkamais atvejais dėl bendradarbiavimo su kaimyninėmis valstybėmis narėmis
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

šiuo tikslu Komisija turėtų pateikti nuomonę dėl tokio pratęsimo būtinumo ir proporcingumo
  ir tinkamais atvejais dėl bendradarbiavimo su kaimyninėmis valstybėmis narėmis
  ;

| (11) | šiuo tikslu Komisija turėtų pateikti nuomonę dėl tokio pratęsimo būtinumo ir proporcingumo
  . Europos Parlamentas turėtų būti nedelsiant informuojamas apie siūlomą pratęsimą. Valstybės narės, kurioms daromas poveikis, turėtų turėti galimybę prieš Komisijai priimant nuomonę pateikti pastabas
  ; |
| --- | --- |

(11)

šiuo tikslu Komisija turėtų pateikti nuomonę dėl tokio pratęsimo būtinumo ir proporcingumo
  . Europos Parlamentas turėtų būti nedelsiant informuojamas apie siūlomą pratęsimą. Valstybės narės, kurioms daromas poveikis, turėtų turėti galimybę prieš Komisijai priimant nuomonę pateikti pastabas
  ;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | Taryba, atsižvelgdama į Komisijos nuomonę, gali rekomenduoti taikyti tolesnį
  ypatingą
  pratęsimą ir prireikus
  nustatyti
  susijusių valstybių narių bendradarbiavimo sąlygas, siekdama užtikrinti, kad tai būtų išskirtinė priemonė, taikoma tik
  kiek būtina ir pagrįsta, kuri atitinka
  priemones, kurių taip pat imtasi teritorijoje nacionaliniu lygiu, siekiant pašalinti tą pačią konkrečią grėsmę viešajai tvarkai ar vidaus saugumui. Tarybos rekomendacija turėtų būti bet kokio tolesnio pratęsimo, viršijančio
  vienų metų
  laikotarpį, išankstinė sąlyga
  ir todėl
  turėtų būti
  tokio paties pobūdžio, kaip ir 29 straipsnyje nustatyta rekomendacija
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

Taryba, atsižvelgdama į Komisijos nuomonę, gali rekomenduoti taikyti tolesnį
  ypatingą
  pratęsimą ir prireikus
  nustatyti
  susijusių valstybių narių bendradarbiavimo sąlygas, siekdama užtikrinti, kad tai būtų išskirtinė priemonė, taikoma tik
  kiek būtina ir pagrįsta, kuri atitinka
  priemones, kurių taip pat imtasi teritorijoje nacionaliniu lygiu, siekiant pašalinti tą pačią konkrečią grėsmę viešajai tvarkai ar vidaus saugumui. Tarybos rekomendacija turėtų būti bet kokio tolesnio pratęsimo, viršijančio
  vienų metų
  laikotarpį, išankstinė sąlyga
  ir todėl
  turėtų būti
  tokio paties pobūdžio, kaip ir 29 straipsnyje nustatyta rekomendacija
  ;

| (13) | Taryba, atsižvelgdama į Komisijos nuomonę, gali rekomenduoti taikyti tolesnį pratęsimą ir prireikus
  išdėstyti
  susijusių valstybių narių bendradarbiavimo sąlygas, siekdama užtikrinti, kad tai būtų išskirtinė priemonė, taikoma tik
  būtiną ir pagrįstą laikotarpį ir atitinkanti
  priemones, kurių taip pat imtasi
  valstybės narės
  teritorijoje nacionaliniu lygiu, siekiant pašalinti tą pačią konkrečią grėsmę viešajai tvarkai ar vidaus saugumui. Tarybos rekomendacija turėtų būti bet kokio tolesnio pratęsimo, viršijančio
  šešių mėnesių
  laikotarpį, išankstinė sąlyga
  . Tarybos rekomendacija
  turėtų būti
  nedelsiant perduodama Europos Parlamentui
  ; |
| --- | --- |

(13)

Taryba, atsižvelgdama į Komisijos nuomonę, gali rekomenduoti taikyti tolesnį pratęsimą ir prireikus
  išdėstyti
  susijusių valstybių narių bendradarbiavimo sąlygas, siekdama užtikrinti, kad tai būtų išskirtinė priemonė, taikoma tik
  būtiną ir pagrįstą laikotarpį ir atitinkanti
  priemones, kurių taip pat imtasi
  valstybės narės
  teritorijoje nacionaliniu lygiu, siekiant pašalinti tą pačią konkrečią grėsmę viešajai tvarkai ar vidaus saugumui. Tarybos rekomendacija turėtų būti bet kokio tolesnio pratęsimo, viršijančio
  šešių mėnesių
  laikotarpį, išankstinė sąlyga
  . Tarybos rekomendacija
  turėtų būti
  nedelsiant perduodama Europos Parlamentui
  ;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | priemonės, kurių imamasi pagal specialią procedūrą, kai dėl išskirtinų aplinkybių teritorijos be vidaus sienų kontrolės veikimui kyla grėsmė, neturėtų būti pratęsiamos ar derinamos su priemonėmis, kurių imamasi pagal kitą procedūrą vidaus sienų kontrolei atnaujinti ar pratęsti pagal Reglamentą (ES) 2016/399; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

priemonės, kurių imamasi pagal specialią procedūrą, kai dėl išskirtinų aplinkybių teritorijos be vidaus sienų kontrolės veikimui kyla grėsmė, neturėtų būti pratęsiamos ar derinamos su priemonėmis, kurių imamasi pagal kitą procedūrą vidaus sienų kontrolei atnaujinti ar pratęsti pagal Reglamentą (ES) 2016/399;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

13 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13b) | Jeigu Komisija, kaip Sutarčių, pagal kurias užtikrinamas Sąjungos teisės taikymas, sergėtoja, mano, kad kuri nors valstybė narė neįvykdė pareigos pagal Sutartis, ji pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsnį imasi atitinkamų priemonių, be kita ko gali perduoti klausimą Europos Sąjungos Teisingumo Teismui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13b)

Jeigu Komisija, kaip Sutarčių, pagal kurias užtikrinamas Sąjungos teisės taikymas, sergėtoja, mano, kad kuri nors valstybė narė neįvykdė pareigos pagal Sutartis, ji pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsnį imasi atitinkamų priemonių, be kita ko gali perduoti klausimą Europos Sąjungos Teisingumo Teismui;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

Reglamentas (ES) 2016/399

25 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Erdvėje be vidaus sienų kontrolės iškilus rimtai grėsmei viešajai tvarkai arba vidaus saugumui valstybėje narėje, ta valstybė narė išimties tvarka gali atnaujinti sienų kontrolę prie visų savo vidaus sienų arba konkrečiuose jų ruožuose ribotam
  , ne ilgesniam nei 30 dienų,
  laikotarpiui
  arba numatomam rimtos grėsmės trukmės laikotarpiui, jei jis viršija 30 dienų, bet neviršija šešių mėnesių
  . Laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo mastas ir trukmė neviršija to, kas tikrai būtina siekiant reaguoti į rimtą grėsmę. | 1.   Erdvėje be vidaus sienų kontrolės iškilus rimtai grėsmei viešajai tvarkai arba vidaus saugumui valstybėje narėje, ta valstybė narė išimties tvarka gali atnaujinti sienų kontrolę prie visų savo vidaus sienų arba konkrečiuose jų ruožuose ribotam laikotarpiui
  kaip kraštutinę priemonę
  . Laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo mastas ir trukmė neviršija to, kas tikrai būtina siekiant reaguoti į rimtą grėsmę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Erdvėje be vidaus sienų kontrolės iškilus rimtai grėsmei viešajai tvarkai arba vidaus saugumui valstybėje narėje, ta valstybė narė išimties tvarka gali atnaujinti sienų kontrolę prie visų savo vidaus sienų arba konkrečiuose jų ruožuose ribotam
  , ne ilgesniam nei 30 dienų,
  laikotarpiui
  arba numatomam rimtos grėsmės trukmės laikotarpiui, jei jis viršija 30 dienų, bet neviršija šešių mėnesių
  . Laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo mastas ir trukmė neviršija to, kas tikrai būtina siekiant reaguoti į rimtą grėsmę.

1.   Erdvėje be vidaus sienų kontrolės iškilus rimtai grėsmei viešajai tvarkai arba vidaus saugumui valstybėje narėje, ta valstybė narė išimties tvarka gali atnaujinti sienų kontrolę prie visų savo vidaus sienų arba konkrečiuose jų ruožuose ribotam laikotarpiui
  kaip kraštutinę priemonę
  . Laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo mastas ir trukmė neviršija to, kas tikrai būtina siekiant reaguoti į rimtą grėsmę.

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

Reglamentas (ES) 2016/399

25 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.
     
  Vidaus sienų kontrolė atnaujinama tik kaip kraštutinė priemonė ir laikantis 27, 27a, 28 ir 29 straipsnių. Kiekvienu atveju svarstant galimybę pagal atitinkamai 27, 27a, 28 arba 29 straipsnius priimti sprendimą atnaujinti vidaus sienų kontrolę, atsižvelgiama į atitinkamai 26 ir 30 straipsniuose nurodytus kriterijus. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.
     
  Vidaus sienų kontrolė atnaujinama tik kaip kraštutinė priemonė ir laikantis 27, 27a, 28 ir 29 straipsnių. Kiekvienu atveju svarstant galimybę pagal atitinkamai 27, 27a, 28 arba 29 straipsnius priimti sprendimą atnaujinti vidaus sienų kontrolę, atsižvelgiama į atitinkamai 26 ir 30 straipsniuose nurodytus kriterijus.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimai 22 ir 52

Pakeitimai 22 ir 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

Reglamentas (ES) 2016/399

25 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.
     
  Jeigu rimta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui valstybėje narėje išlieka ilgiau nei numatyta šio straipsnio 1 dalyje, ta valstybė narė gali pratęsti savo vidaus sienų kontrolę, atsižvelgdama į 26 straipsnyje nurodytus kriterijus ir pagal 27 straipsnį, tais pačiais pagrindais, kaip nustatytieji šio straipsnio 1 dalyje, ir atsižvelgdama į visus naujus elementus, taikytinus atnaujinamiems laikotarpiams, atitinkantiems numatomą rimtos grėsmės trukmę ir neviršijantiems šešių mėnesių. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.
     
  Jeigu rimta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui valstybėje narėje išlieka ilgiau nei numatyta šio straipsnio 1 dalyje, ta valstybė narė gali pratęsti savo vidaus sienų kontrolę, atsižvelgdama į 26 straipsnyje nurodytus kriterijus ir pagal 27 straipsnį, tais pačiais pagrindais, kaip nustatytieji šio straipsnio 1 dalyje, ir atsižvelgdama į visus naujus elementus, taikytinus atnaujinamiems laikotarpiams, atitinkantiems numatomą rimtos grėsmės trukmę ir neviršijantiems šešių mėnesių.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

Reglamentas (ES) 2016/399

25 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Visas laikotarpis, kurį atnaujinama vidaus sienų kontrolė, įskaitant bet kurį pratęsimą, numatytą pagal šio straipsnio 3 dalį, neturi viršyti vienų metų. | Išbraukta. |
| 27a straipsnyje nurodytais išskirtiniais atvejais bendras laikotarpis gali būti dar pratęsiamas daugiausiai dvejiems metams pagal tą straipsnį. | |
| Jei esama išskirtinių aplinkybių, kaip nurodyta 29 straipsnyje, visas laikotarpis gali būti tęsiamas daugiausia iki dvejų metų pagal to straipsnio 1 dalį. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Visas laikotarpis, kurį atnaujinama vidaus sienų kontrolė, įskaitant bet kurį pratęsimą, numatytą pagal šio straipsnio 3 dalį, neturi viršyti vienų metų.

Visas laikotarpis, kurį atnaujinama vidaus sienų kontrolė, įskaitant bet kurį pratęsimą, numatytą pagal šio straipsnio 3 dalį, neturi viršyti vienų metų.

Išbraukta.

Išbraukta.

27a straipsnyje nurodytais išskirtiniais atvejais bendras laikotarpis gali būti dar pratęsiamas daugiausiai dvejiems metams pagal tą straipsnį.

27a straipsnyje nurodytais išskirtiniais atvejais bendras laikotarpis gali būti dar pratęsiamas daugiausiai dvejiems metams pagal tą straipsnį.

Jei esama išskirtinių aplinkybių, kaip nurodyta 29 straipsnyje, visas laikotarpis gali būti tęsiamas daugiausia iki dvejų metų pagal to straipsnio 1 dalį.

Jei esama išskirtinių aplinkybių, kaip nurodyta 29 straipsnyje, visas laikotarpis gali būti tęsiamas daugiausia iki dvejų metų pagal to straipsnio 1 dalį.

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2016/399

26 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a) | 26 straipsnis pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a)

1a)

26 straipsnis pakeičiamas taip:

26 straipsnis

„26 straipsnis

Laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo kriterijai

Laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo kriterijai

Jei
  valstybė narė nusprendžia
  kraštutinės priemonės atveju
  laikinai atnaujinti savo vidaus sienos, sienų ar jų ruožų kontrolę arba nusprendžia pratęsti tokio atnaujinimo laikotarpį
  pagal 25 straipsnį ir 28 straipsnio 1 dalį,
  ji įvertina
  , kokiu mastu, taikant tokią priemonę, gali būti tinkamai pašalinta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, taip pat įvertina priemonės proporcingumą tai grėsmei. Atlikdama tokį įvertinimą valstybė narė visų pirma atsižvelgia į
  :

Jei

kraštutinės priemonės atveju

pagal 25 straipsnį ir 28 straipsnio 1 dalį,

, kokiu mastu, taikant tokią priemonę, gali būti tinkamai pašalinta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, taip pat įvertina priemonės proporcingumą tai grėsmei. Atlikdama tokį įvertinimą valstybė narė visų pirma atsižvelgia į

„Prieš tai, kai
  valstybė narė nusprendžia
  kaip kraštutinę priemonę
  laikinai atnaujinti savo vidaus sienos, sienų ar jų ruožų kontrolę arba nusprendžia pratęsti tokio
  laikino
  atnaujinimo laikotarpį ji įvertina:

„Prieš tai, kai

kaip kraštutinę priemonę

laikino

| a) | ar laikinai atnaujinus vidaus sienų kontrolę gali būti tinkamai pašalinta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui; |
| --- | --- |

a)

a)

ar laikinai atnaujinus vidaus sienų kontrolę gali būti tinkamai pašalinta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui;

ar laikinai atnaujinus vidaus sienų kontrolę gali būti tinkamai pašalinta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui;

| b) | ar taikant kitokias nei laikinas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas priemones, pavyzdžiui, glaudesnį pasienio policijos bendradarbiavimą arba sustiprintus policijos patikrinimus, gali būti tinkamai pašalinta grėsmė viešajai politikai ar vidaus saugumui; |
| --- | --- |

b)

b)

ar taikant kitokias nei laikinas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas priemones, pavyzdžiui, glaudesnį pasienio policijos bendradarbiavimą arba sustiprintus policijos patikrinimus, gali būti tinkamai pašalinta grėsmė viešajai politikai ar vidaus saugumui;

ar taikant kitokias nei laikinas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas priemones, pavyzdžiui, glaudesnį pasienio policijos bendradarbiavimą arba sustiprintus policijos patikrinimus, gali būti tinkamai pašalinta grėsmė viešajai politikai ar vidaus saugumui;

| c) | taip pat įvertina laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo proporcingumą tai grėsmei viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, visų pirma atsižvelgiant į: |
| --- | --- |

c)

c)

taip pat įvertina laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo proporcingumą tai grėsmei viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, visų pirma atsižvelgiant į:

taip pat įvertina laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo proporcingumą tai grėsmei viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, visų pirma atsižvelgiant į:

| a) | tikėtiną grėsmių jos viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, įskaitant grėsmes po teroro aktų ar terorizmo ir įskaitant organizuoto nusikalstamumo keliamas grėsmes, poveikį; |
| --- | --- |

a)

a)

tikėtiną grėsmių jos viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, įskaitant grėsmes po teroro aktų ar terorizmo ir įskaitant organizuoto nusikalstamumo keliamas grėsmes, poveikį;

| | i) | tikėtiną grėsmių jos viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, įskaitant grėsmes po teroro aktų ar terorizmo ir įskaitant organizuoto nusikalstamumo keliamas grėsmes, poveikį
  ir |
| --- | --- | --- |

i)

i)

tikėtiną grėsmių jos viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, įskaitant grėsmes po teroro aktų ar terorizmo ir įskaitant organizuoto nusikalstamumo keliamas grėsmes, poveikį
  ir

ir

| b) | tikėtiną
  tokios priemonės
  poveikį laisvam asmenų judėjimui erdvėje be vidaus sienų kontrolės. |
| --- | --- |

b)

b)

tikėtiną
  tokios priemonės
  poveikį laisvam asmenų judėjimui erdvėje be vidaus sienų kontrolės.

tokios priemonės

| | ii) | tikėtiną
  laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo
  poveikį laisvam asmenų judėjimui erdvėje be vidaus sienų kontrolės. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

tikėtiną
  laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo
  poveikį laisvam asmenų judėjimui erdvėje be vidaus sienų kontrolės.

laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo

Jeigu valstybė narė pagal pirmosios pastraipos a punktą įvertina, kad laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo gali nepakakti grėsmei viešajai politikai ar vidaus saugumui pašalinti, ji neatnaujina vidaus sienų kontrolės.

Jeigu valstybė narė pagal pirmosios pastraipos a punktą įvertina, kad laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo gali nepakakti grėsmei viešajai politikai ar vidaus saugumui pašalinti, ji neatnaujina vidaus sienų kontrolės.

Jeigu valstybė narė pagal pirmosios pastraipos b punktą įvertina, kad taikant kitokias nei laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimas priemones galima pakankamai pašalinti grėsmę viešajai politikai ar vidaus saugumui, ji neatnaujina ir nepratęsia vidaus sienų kontrolės ir taiko tas kitas priemones.

Jeigu valstybė narė pagal pirmosios pastraipos b punktą įvertina, kad taikant kitokias nei laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimas priemones galima pakankamai pašalinti grėsmę viešajai politikai ar vidaus saugumui, ji neatnaujina ir nepratęsia vidaus sienų kontrolės ir taiko tas kitas priemones.

Jei valstybė narė pagal pirmosios pastraipos c punktą įvertina, kad siūlomas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas neproporcingas grėsmei, ji neatnaujina ir nepratęsia vidaus sienų kontrolės;“.

Jei valstybė narė pagal pirmosios pastraipos c punktą įvertina, kad siūlomas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas neproporcingas grėsmei, ji neatnaujina ir nepratęsia vidaus sienų kontrolės;“.

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto i papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto i papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2016/399

27 straipsnio antraštinė dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -i) | pavadinimas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-i)

-i)

pavadinimas pakeičiamas taip:

pavadinimas pakeičiamas taip:

Laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo procedūra
  pagal 25 straipsnį

pagal 25 straipsnį

„Laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo procedūra
  numatomos rimtos grėsmės viešajai politikai ar vidaus saugumui atveju.“.

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto -i a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto -i a papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2016/399

27 straipsnio - 1 dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -ia) | 27 straipsnyje prieš 1 dalį įterpiama ši dalis:





  „-1.
     
  Jeigu erdvėje be vidaus sienų kontrolės viešajai politikai ar vidaus saugumui valstybėje narėje kyla rimta grėsmė, ta valstybė narė kaip kraštutinę priemonę ir pagal 26 straipsnyje nurodytus kriterijus, gali atnaujinti sienų kontrolę prie visų savo vidaus sienų arba konkrečiuose jų ruožuose ribotam laikotarpiui iki 30 dienų arba, jei rimta grėsmė tęsiasi ilgiau nei 30 dienų, numatomam rimtos grėsmės trukmės laikotarpiui, tačiau bet kuriuo atveju, ne ilgiau kaip dviem mėnesiams.“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-ia)

-ia)

27 straipsnyje prieš 1 dalį įterpiama ši dalis:

27 straipsnyje prieš 1 dalį įterpiama ši dalis:

„-1.
     
  Jeigu erdvėje be vidaus sienų kontrolės viešajai politikai ar vidaus saugumui valstybėje narėje kyla rimta grėsmė, ta valstybė narė kaip kraštutinę priemonę ir pagal 26 straipsnyje nurodytus kriterijus, gali atnaujinti sienų kontrolę prie visų savo vidaus sienų arba konkrečiuose jų ruožuose ribotam laikotarpiui iki 30 dienų arba, jei rimta grėsmė tęsiasi ilgiau nei 30 dienų, numatomam rimtos grėsmės trukmės laikotarpiui, tačiau bet kuriuo atveju, ne ilgiau kaip dviem mėnesiams.“.

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto -i b papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto -i b papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2016/399

27 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -ib) | 1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-ib)

-ib)

1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

1 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

1.   
  Kai valstybė narė planuoja atnaujinti vidaus sienų kontrolę pagal 25 straipsnį
  , likus vėliausiai keturioms savaitėms iki planuojamo atnaujinimo arba likus trumpesniam laikotarpiui, kai aplinkybės, dėl kurių reikia atnaujinti vidaus sienų kontrolę, paaiškėja likus mažiau kaip keturioms savaitėms iki planuojamo atnaujinimo,
  ji
  apie tai atitinkamai praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai. Tuo tikslu valstybė narė pateikia šią informaciją:

„1.
     
  Siekdama - 1 dalyje išdėstytų tikslų, susijusi valstybė
  , likus vėliausiai keturioms savaitėms iki planuojamo atnaujinimo arba likus trumpesniam laikotarpiui, kai aplinkybės, dėl kurių reikia atnaujinti vidaus sienų kontrolę, paaiškėja likus mažiau kaip keturioms savaitėms iki planuojamo atnaujinimo, apie tai atitinkamai praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai. Tuo tikslu valstybė narė pateikia šią informaciją:“;

Pakeitimai 28 ir 57

Pakeitimai 28 ir 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto i papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto i papunktis

Reglamentas (ES) 2016/399

27 straipsnio 1 dalies aa punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | 1 dalis papildoma nauju aa punktu: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

i)

1 dalis papildoma nauju aa punktu:

1 dalis papildoma nauju aa punktu:

Išbraukta.

Išbraukta.

| | „aa) | rizikos vertinimą, kuriame vertinama, kaip ilgai gali išlikti nustatyta grėsmė ir kuriems vidaus sienų ruožams daromas poveikis, įrodoma, kad sienų kontrolės pratęsimas yra kraštutinė priemonė, ir paaiškinama, kaip sienų kontrolė padėtų pašalinti nustatytą grėsmę. Jeigu sienų kontrolė atnaujinta jau ilgiau kaip šešis mėnesius, rizikos vertinime taip pat paaiškinama, kaip ankstesnis sienų kontrolės atnaujinimas padėjo pašalinti nustatytą grėsmę.



  Rizikos vertinime taip pat turi būti išsami ataskaita, kaip susijusi valstybė narė koordinavo veiksmus su valstybe nare arba valstybėmis narėmis, su kuria (-iomis) ji turi bendrų vidaus sienų, prie kurių buvo vykdoma sienų kontrolė.


  Komisija rizikos vertinimą atitinkamai pateiks Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai ir Europolui.“ |
| --- | --- | --- |

„aa)

„aa)

rizikos vertinimą, kuriame vertinama, kaip ilgai gali išlikti nustatyta grėsmė ir kuriems vidaus sienų ruožams daromas poveikis, įrodoma, kad sienų kontrolės pratęsimas yra kraštutinė priemonė, ir paaiškinama, kaip sienų kontrolė padėtų pašalinti nustatytą grėsmę. Jeigu sienų kontrolė atnaujinta jau ilgiau kaip šešis mėnesius, rizikos vertinime taip pat paaiškinama, kaip ankstesnis sienų kontrolės atnaujinimas padėjo pašalinti nustatytą grėsmę.

rizikos vertinimą, kuriame vertinama, kaip ilgai gali išlikti nustatyta grėsmė ir kuriems vidaus sienų ruožams daromas poveikis, įrodoma, kad sienų kontrolės pratęsimas yra kraštutinė priemonė, ir paaiškinama, kaip sienų kontrolė padėtų pašalinti nustatytą grėsmę. Jeigu sienų kontrolė atnaujinta jau ilgiau kaip šešis mėnesius, rizikos vertinime taip pat paaiškinama, kaip ankstesnis sienų kontrolės atnaujinimas padėjo pašalinti nustatytą grėsmę.

Rizikos vertinime taip pat turi būti išsami ataskaita, kaip susijusi valstybė narė koordinavo veiksmus su valstybe nare arba valstybėmis narėmis, su kuria (-iomis) ji turi bendrų vidaus sienų, prie kurių buvo vykdoma sienų kontrolė.

Komisija rizikos vertinimą atitinkamai pateiks Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai ir Europolui.“

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto i a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto i a papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2016/399

27 straipsnio 1 dalies a b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ia) | 1 dalyje įterpiamas šis ab punktas:










  „ab) | visas valstybės narės numatytas arba priimtas priemones, išskyrus siūlomą laikiną vidaus sienų kontrolės atnaujinimą, skirtas reaguoti į grėsmę viešajai politikai ar vidaus saugumui, ir pagrįstas priežastis, kodėl manoma, kad alternatyvių priemonių pavyzdžiui, glaudesnio pasienio policijos bendradarbiavimo arba sustiprintų policijos patikrinimų, neužtenka;“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ia)

ia)

1 dalyje įterpiamas šis ab punktas:

1 dalyje įterpiamas šis ab punktas:

„ab)

„ab)

visas valstybės narės numatytas arba priimtas priemones, išskyrus siūlomą laikiną vidaus sienų kontrolės atnaujinimą, skirtas reaguoti į grėsmę viešajai politikai ar vidaus saugumui, ir pagrįstas priežastis, kodėl manoma, kad alternatyvių priemonių pavyzdžiui, glaudesnio pasienio policijos bendradarbiavimo arba sustiprintų policijos patikrinimų, neužtenka;“

visas valstybės narės numatytas arba priimtas priemones, išskyrus siūlomą laikiną vidaus sienų kontrolės atnaujinimą, skirtas reaguoti į grėsmę viešajai politikai ar vidaus saugumui, ir pagrįstas priežastis, kodėl manoma, kad alternatyvių priemonių pavyzdžiui, glaudesnio pasienio policijos bendradarbiavimo arba sustiprintų policijos patikrinimų, neužtenka;“

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto ii papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto ii papunktis

Reglamentas (ES) 2016/399

27 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | atitinkamais atvejais priemones, kurių turi imtis kitos valstybės narės, kaip susitarta prieš laikinai atnaujinant
  susijusių
  vidaus sienų kontrolę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

atitinkamais atvejais priemones, kurių turi imtis kitos valstybės narės, kaip susitarta prieš laikinai atnaujinant
  susijusių
  vidaus sienų kontrolę.

susijusių

| e) | atitinkamais atvejais priemones, kurių turi imtis kitos valstybės narės, kaip susitarta prieš laikinai atnaujinant
  atitinkamų
  vidaus sienų kontrolę. |
| --- | --- |

e)

atitinkamais atvejais priemones, kurių turi imtis kitos valstybės narės, kaip susitarta prieš laikinai atnaujinant
  atitinkamų
  vidaus sienų kontrolę.

atitinkamų

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto iii papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto iii papunktis

Reglamentas (ES) 2016/399

27 straipsnio 1 dalies paskutinis sakinys

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu būtina, Komisija gali atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) paprašyti pateikti papildomos informacijos, įskaitant informaciją apie bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis, kurioms planuojamas vidaus sienų kontrolės pratęsimas daro poveikį, ir papildomą informaciją, reikalingą siekiant įvertinti, ar tai kraštutinė priemonė. | „Jeigu būtina, Komisija gali atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) paprašyti pateikti papildomos informacijos, įskaitant informaciją apie bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis, kurioms planuojamas vidaus sienų kontrolės
  atnaujinimas ar
  pratęsimas daro poveikį, ir papildomą informaciją, reikalingą siekiant įvertinti, ar tai kraštutinė priemonė.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu būtina, Komisija gali atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) paprašyti pateikti papildomos informacijos, įskaitant informaciją apie bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis, kurioms planuojamas vidaus sienų kontrolės pratęsimas daro poveikį, ir papildomą informaciją, reikalingą siekiant įvertinti, ar tai kraštutinė priemonė.

„Jeigu būtina, Komisija gali atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) paprašyti pateikti papildomos informacijos, įskaitant informaciją apie bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis, kurioms planuojamas vidaus sienų kontrolės
  atnaujinimas ar
  pratęsimas daro poveikį, ir papildomą informaciją, reikalingą siekiant įvertinti, ar tai kraštutinė priemonė.“

atnaujinimas ar

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto iii a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto iii a papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2016/399

27 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiia) | įterpiama 1a dalis:





  „1a.
     
  Jeigu rimta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui valstybėje narėje išlieka ilgiau nei du mėnesius, ta valstybė narė gali pratęsti savo vidaus sienų kontrolę, atsižvelgdama į 26 straipsnyje išdėstytus kriterijus, tais pačiais pagrindais, kaip nustatytieji šio straipsnio - 1 dalyje, ir atsižvelgdama į visus naujus elementus, taikytinus laikotarpiu, atitinkančiu numatomą rimtos grėsmės trukmę ir jokiu būdu neviršijančiu keturių mėnesių. Atitinkama valstybė narė praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai per 1 dalyje nurodytą laikotarpį.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiia)

iiia)

įterpiama 1a dalis:

įterpiama 1a dalis:

„1a.
     
  Jeigu rimta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui valstybėje narėje išlieka ilgiau nei du mėnesius, ta valstybė narė gali pratęsti savo vidaus sienų kontrolę, atsižvelgdama į 26 straipsnyje išdėstytus kriterijus, tais pačiais pagrindais, kaip nustatytieji šio straipsnio - 1 dalyje, ir atsižvelgdama į visus naujus elementus, taikytinus laikotarpiu, atitinkančiu numatomą rimtos grėsmės trukmę ir jokiu būdu neviršijančiu keturių mėnesių. Atitinkama valstybė narė praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai per 1 dalyje nurodytą laikotarpį.“

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto iii b papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto iii b papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2016/399

27 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiib) | įterpiama 1b dalis:





  „1b.
     
  1a dalyje nurodytu tikslu kartu su 1 dalyje nurodyta informacija atitinkama valstybė narė atlieka rizikos vertinimą, kuriame:










  i) | įvertinama, kaip ilgai gali išlikti nustatyta grėsmė ir kuriems vidaus sienų ruožams daromas poveikis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiib)

iiib)

įterpiama 1b dalis:

įterpiama 1b dalis:

„1b.
     
  1a dalyje nurodytu tikslu kartu su 1 dalyje nurodyta informacija atitinkama valstybė narė atlieka rizikos vertinimą, kuriame:

i)

įvertinama, kaip ilgai gali išlikti nustatyta grėsmė ir kuriems vidaus sienų ruožams daromas poveikis;

| ii) | išdėstomi anksčiau nustatyti alternatyvūs veiksmai ar priemonės, kuriais siekiama pašalinti nustatytą grėsmę; |
| --- | --- |

ii)

išdėstomi anksčiau nustatyti alternatyvūs veiksmai ar priemonės, kuriais siekiama pašalinti nustatytą grėsmę;

| iii) | paaiškinama, kodėl ii punkte nurodytais alternatyviais veiksmais ar priemonėmis nebuvo visiškai pašalinta grėsmė; |
| --- | --- |

iii)

paaiškinama, kodėl ii punkte nurodytais alternatyviais veiksmais ar priemonėmis nebuvo visiškai pašalinta grėsmė;

| iv) | įrodoma, kad sienų kontrolės pratęsimas yra kraštutinė priemonė ir |
| --- | --- |

iv)

įrodoma, kad sienų kontrolės pratęsimas yra kraštutinė priemonė ir

| v) | paaiškinama, kaip nustačius sienų kontrolę būtų labiau prisidedama prie nustatytos grėsmės šalinimo. |
| --- | --- |

v)

paaiškinama, kaip nustačius sienų kontrolę būtų labiau prisidedama prie nustatytos grėsmės šalinimo.

Rizikos vertinime, kaip nurodyta pirmojoje pastraipoje, taip pat turi būti išsami ataskaita, kaip susijusi valstybė narė bendradarbiavo su valstybe nare arba valstybėmis narėmis, kurias tiesiogiai paveikė sienų kontrolės atnaujinimas, įskaitant tas valstybes nares, su kuriomis ji turi bendrų vidaus sienų, prie kurių buvo vykdoma sienų kontrolė.

Komisija rizikos vertinimą pateiks Agentūrai ir Europolui ir prireikus gali paprašyti jų pozicijos šiuo klausimu.

Komisijai pagal 37 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant rizikos vertinimo metodus.“;

Komisijai pagal 37 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant rizikos vertinimo metodus.“;

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto iii c papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto iii c papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2016/399

27 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiic) | 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiic)

iiic)

2 dalis pakeičiama taip:

2 dalis pakeičiama taip:

2.   1
  dalyje
  nurodyta informacija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikiama tuo pačiu metu, kai ji pranešama kitoms valstybėms narėms ir Komisijai pagal
  tą dalį
  .

2.   1
  ir 1b dalyse
  nurodyta informacija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikiama tuo pačiu metu, kai ji pranešama kitoms valstybėms narėms ir Komisijai pagal
  tas dalis
  .

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto iii d papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto iii d papunktis (naujas)

Reglamentas (ES) 2016/399

27 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiid) | 3 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiid)

iiid)

3 dalis pakeičiama taip:

3 dalis pakeičiama taip:

3.   Valstybės narės, teikdamos pranešimą
  pagal 1 dalį
  , prireikus ir laikydamosi nacionalinės teisės, gali
  nuspręsti įslaptinti šios informacijos
  dalis. Toks įslaptinimas
  nedaro poveikio Komisijos turimai galimybei pateikti šią
  informaciją Europos Parlamentui. Pagal šį straipsnį Europos Parlamentui perduodamos informacijos ir dokumentų perdavimas ir tvarkymas turi atitikti įslaptintos informacijos perdavimo ir tvarkymo taisykles, kurios taikomos Europos Parlamentui ir Komisijai keičiantis tokio pobūdžio informacija.

„3.
     Valstybės narės, teikdamos pranešimą, prireikus ir laikydamosi nacionalinės teisės, gali
  įslaptinti visą informaciją arba jos
  dalis
  , kaip nurodyta 1 ir 1b dalyse
  . Toks įslaptinimas
  neužkerta kelio kitų valstybių narių, kurioms laikinas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas daro poveikį, prieigai prie tokios informacijos tinkamais ir saugiais policijos bendradarbiavimo kanalais, ir netrukdo Komisijai
  informaciją
  perduoti
  Europos Parlamentui. Pagal šį straipsnį Europos Parlamentui perduodamos informacijos ir dokumentų perdavimas ir tvarkymas turi atitikti įslaptintos informacijos perdavimo ir tvarkymo taisykles, kurios taikomos Europos Parlamentui ir Komisijai keičiantis tokio pobūdžio informacija.“;

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto iv papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto iv papunktis

Reglamentas (ES) 2016/399

27 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Gavusi valstybės narės pranešimą pagal 1
  dalį
  ir atsižvelgdama į 5 dalyje numatytas konsultacijas, Komisija ar bet kuri kita valstybė narė gali pateikti nuomonę, nedarydama poveikio SESV 72 straipsniui. | Gavusi valstybės narės pranešimą pagal 1
  ir 1a dalis
  ir atsižvelgdama į 5 dalyje numatytas konsultacijas, Komisija ar bet kuri kita valstybė narė gali pateikti nuomonę, nedarydama poveikio SESV 72 straipsniui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Gavusi valstybės narės pranešimą pagal 1
  dalį
  ir atsižvelgdama į 5 dalyje numatytas konsultacijas, Komisija ar bet kuri kita valstybė narė gali pateikti nuomonę, nedarydama poveikio SESV 72 straipsniui.

dalį

Gavusi valstybės narės pranešimą pagal 1
  ir 1a dalis
  ir atsižvelgdama į 5 dalyje numatytas konsultacijas, Komisija ar bet kuri kita valstybė narė gali pateikti nuomonę, nedarydama poveikio SESV 72 straipsniui.

ir 1a dalis

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto iv papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto iv papunktis

Reglamentas (ES) 2016/399

27 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu planuojamo vidaus sienų kontrolės atnaujinimo būtinumas arba proporcingumas Komisijai kelia susirūpinimą arba jeigu ji mano, kad būtų tinkama pasikonsultuoti dėl
  tam tikrų
  pranešimo
  aspektų
  , ji tuo tikslu pateikia nuomonę. | Jeigu
  remiantis pranešime pateikta informacija ar bet kuria papildoma jos gauta informacija,
  planuojamo vidaus sienų kontrolės atnaujinimo būtinumas arba proporcingumas Komisijai kelia susirūpinimą arba jeigu ji mano, kad būtų tinkama pasikonsultuoti dėl
  kurio nors
  pranešimo
  aspekto
  , ji
  nedelsdama
  tuo tikslu pateikia nuomonę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu planuojamo vidaus sienų kontrolės atnaujinimo būtinumas arba proporcingumas Komisijai kelia susirūpinimą arba jeigu ji mano, kad būtų tinkama pasikonsultuoti dėl
  tam tikrų
  pranešimo
  aspektų
  , ji tuo tikslu pateikia nuomonę.

tam tikrų

aspektų

Jeigu
  remiantis pranešime pateikta informacija ar bet kuria papildoma jos gauta informacija,
  planuojamo vidaus sienų kontrolės atnaujinimo būtinumas arba proporcingumas Komisijai kelia susirūpinimą arba jeigu ji mano, kad būtų tinkama pasikonsultuoti dėl
  kurio nors
  pranešimo
  aspekto
  , ji
  nedelsdama
  tuo tikslu pateikia nuomonę.

remiantis pranešime pateikta informacija ar bet kuria papildoma jos gauta informacija,

kurio nors

aspekto

nedelsdama

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto iv papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto iv papunktis

Reglamentas (ES) 2016/399

27 straipsnio 4 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu vidaus sienų kontrolė jau buvo atnaujinta šešis mėnesius, Komisija pateikia nuomonę. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu vidaus sienų kontrolė jau buvo atnaujinta šešis mėnesius, Komisija pateikia nuomonę.

Jeigu vidaus sienų kontrolė jau buvo atnaujinta šešis mėnesius, Komisija pateikia nuomonę.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto v papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto v papunktis

Reglamentas (ES) 2016/399

27 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Dėl 1
  dalyje
  nurodytos informacijos ir dėl bet kurios Komisijos ar valstybės narės nuomonės pagal 4 dalį vyksta konsultacijos, kurioms vadovauja Komisija.
  Prireikus
  konsultacijų metu
  rengiami valstybės narės, planuojančios atnaujinti vidaus sienų kontrolę, kitų valstybių narių, ypač tų, kurioms tokios priemonės darys tiesioginį poveikį, ir atitinkamų agentūrų bendri posėdžiai. Nagrinėjami planuojamų priemonių proporcingumas, nustatyta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui ir būdai užtikrinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo įgyvendinimą. Vidaus sienų kontrolę atnaujinti arba pratęsti planuojanti valstybė narė vykdydama sienų kontrolę kuo labiau atsižvelgia į tokių konsultacijų rezultatus. | Dėl 1
  ir 1b dalyse
  nurodytos informacijos ir dėl bet kurios Komisijos ar valstybės narės nuomonės pagal 4 dalį vyksta konsultacijos, kurioms vadovauja Komisija. Konsultacijų metu: |
| | i) | rengiami valstybės narės, planuojančios atnaujinti vidaus sienų kontrolę, kitų valstybių narių, ypač tų, kurioms tokios priemonės darys tiesioginį poveikį, ir Komisijos bendri posėdžiai, siekiant kai tikslinga organizuoti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir išnagrinėti, ar priemonės proporcingos įvykiams, dėl kurių atnaujinama sienų kontrolė, taip pat atsižvelgiant į visas galimas alternatyvias priemones, ir grėsmei viešajai tvarkai ir vidaus saugumui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Dėl 1
  dalyje
  nurodytos informacijos ir dėl bet kurios Komisijos ar valstybės narės nuomonės pagal 4 dalį vyksta konsultacijos, kurioms vadovauja Komisija.
  Prireikus
  konsultacijų metu
  rengiami valstybės narės, planuojančios atnaujinti vidaus sienų kontrolę, kitų valstybių narių, ypač tų, kurioms tokios priemonės darys tiesioginį poveikį, ir atitinkamų agentūrų bendri posėdžiai. Nagrinėjami planuojamų priemonių proporcingumas, nustatyta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui ir būdai užtikrinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo įgyvendinimą. Vidaus sienų kontrolę atnaujinti arba pratęsti planuojanti valstybė narė vykdydama sienų kontrolę kuo labiau atsižvelgia į tokių konsultacijų rezultatus.

dalyje

Prireikus

rengiami valstybės narės, planuojančios atnaujinti vidaus sienų kontrolę, kitų valstybių narių, ypač tų, kurioms tokios priemonės darys tiesioginį poveikį, ir atitinkamų agentūrų bendri posėdžiai. Nagrinėjami planuojamų priemonių proporcingumas, nustatyta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui ir būdai užtikrinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo įgyvendinimą. Vidaus sienų kontrolę atnaujinti arba pratęsti planuojanti valstybė narė vykdydama sienų kontrolę kuo labiau atsižvelgia į tokių konsultacijų rezultatus.

Dėl 1
  ir 1b dalyse
  nurodytos informacijos ir dėl bet kurios Komisijos ar valstybės narės nuomonės pagal 4 dalį vyksta konsultacijos, kurioms vadovauja Komisija. Konsultacijų metu:

ir 1b dalyse

i)

i)

rengiami valstybės narės, planuojančios atnaujinti vidaus sienų kontrolę, kitų valstybių narių, ypač tų, kurioms tokios priemonės darys tiesioginį poveikį, ir Komisijos bendri posėdžiai, siekiant kai tikslinga organizuoti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir išnagrinėti, ar priemonės proporcingos įvykiams, dėl kurių atnaujinama sienų kontrolė, taip pat atsižvelgiant į visas galimas alternatyvias priemones, ir grėsmei viešajai tvarkai ir vidaus saugumui;

rengiami valstybės narės, planuojančios atnaujinti vidaus sienų kontrolę, kitų valstybių narių, ypač tų, kurioms tokios priemonės darys tiesioginį poveikį, ir Komisijos bendri posėdžiai, siekiant kai tikslinga organizuoti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir išnagrinėti, ar priemonės proporcingos įvykiams, dėl kurių atnaujinama sienų kontrolė, taip pat atsižvelgiant į visas galimas alternatyvias priemones, ir grėsmei viešajai tvarkai ir vidaus saugumui;

| ii) | kai tikslinga, nepaskelbtus Komisijos patikrinimus vietoje prie atitinkamų vidaus sienų, kai tikslinga, padedant valstybių narių ir Agentūros, Europolo arba kitų atitinkamų Sąjungos įstaigų, organų ar agentūrų ekspertams, siekiant įvertinti šių patikrinimų prie minėtų sienų veiksmingumą ir šio reglamento nuostatų laikymąsi; tokių nepaskelbtų patikrinimų vietoje ataskaitos perduodamos Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

ii)

ii)

kai tikslinga, nepaskelbtus Komisijos patikrinimus vietoje prie atitinkamų vidaus sienų, kai tikslinga, padedant valstybių narių ir Agentūros, Europolo arba kitų atitinkamų Sąjungos įstaigų, organų ar agentūrų ekspertams, siekiant įvertinti šių patikrinimų prie minėtų sienų veiksmingumą ir šio reglamento nuostatų laikymąsi; tokių nepaskelbtų patikrinimų vietoje ataskaitos perduodamos Europos Parlamentui;

kai tikslinga, nepaskelbtus Komisijos patikrinimus vietoje prie atitinkamų vidaus sienų, kai tikslinga, padedant valstybių narių ir Agentūros, Europolo arba kitų atitinkamų Sąjungos įstaigų, organų ar agentūrų ekspertams, siekiant įvertinti šių patikrinimų prie minėtų sienų veiksmingumą ir šio reglamento nuostatų laikymąsi; tokių nepaskelbtų patikrinimų vietoje ataskaitos perduodamos Europos Parlamentui;

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) 2016/399

27a straipsnio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Speciali procedūra, kai rimta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui išlieka ilgiau nei
  vienus metus | Speciali procedūra, kai rimta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui išlieka ilgiau nei
  šešis mėnesius |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Speciali procedūra, kai rimta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui išlieka ilgiau nei
  vienus metus

vienus metus

Speciali procedūra, kai rimta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui išlieka ilgiau nei
  šešis mėnesius

šešis mėnesius

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) 2016/399

27a straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Išskirtiniais atvejais
  , kai valstybė narė susiduria su ta pačia rimta grėsme viešajai tvarkai ar vidaus saugumui ilgesnį laiką nei nurodyta
  25
  straipsnio
  4 dalies pirmame sakinyje
  , ir jeigu teritorijoje taip pat imtasi proporcingų išskirtinių nacionalinių priemonių, kuriomis siekiama pašalinti šią grėsmę, sienų kontrolė, laikinai atnaujinta reaguojant į tą grėsmę, gali būti dar pratęsta pagal šį straipsnį. | 1.   
  Išskirtinėmis aplinkybėmis
  , kai valstybė narė susiduria su ta pačia rimta grėsme viešajai tvarkai ar vidaus saugumui ilgesnį laiką nei nurodyta
  27
  straipsnio
  1a dalyje
  , ir jeigu teritorijoje taip pat imtasi proporcingų išskirtinių nacionalinių priemonių, kuriomis siekiama pašalinti šią grėsmę, sienų kontrolė, laikinai atnaujinta reaguojant į tą grėsmę, gali būti dar pratęsta pagal šį straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Išskirtiniais atvejais
  , kai valstybė narė susiduria su ta pačia rimta grėsme viešajai tvarkai ar vidaus saugumui ilgesnį laiką nei nurodyta
  25
  straipsnio
  4 dalies pirmame sakinyje
  , ir jeigu teritorijoje taip pat imtasi proporcingų išskirtinių nacionalinių priemonių, kuriomis siekiama pašalinti šią grėsmę, sienų kontrolė, laikinai atnaujinta reaguojant į tą grėsmę, gali būti dar pratęsta pagal šį straipsnį.

1.   
  Išskirtinėmis aplinkybėmis
  , kai valstybė narė susiduria su ta pačia rimta grėsme viešajai tvarkai ar vidaus saugumui ilgesnį laiką nei nurodyta
  27
  straipsnio
  1a dalyje
  , ir jeigu teritorijoje taip pat imtasi proporcingų išskirtinių nacionalinių priemonių, kuriomis siekiama pašalinti šią grėsmę, sienų kontrolė, laikinai atnaujinta reaguojant į tą grėsmę, gali būti dar pratęsta pagal šį straipsnį.

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) 2016/399

27a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Vėliausiai
  šešios
  savaitės prieš pasibaigiant
  25
  straipsnio
  4 dalies pirmame sakinyje
  nurodytam laikotarpiui, valstybė narė praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai, kad ji siekia tolesnio pratęsimo pagal šiame straipsnyje nustatytą specialią procedūrą. Pranešime pateikiama informacija, kurios reikalaujama pagal 27 straipsnio 1
  dalies a–e punktus
  . Taikomos 27 straipsnio 2 ir 3 dalys. | 2.   Vėliausiai
  trys
  savaitės prieš pasibaigiant
  27
  straipsnio
  1a dalyje
  nurodytam laikotarpiui, valstybė narė praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai, kad ji siekia tolesnio pratęsimo pagal šiame straipsnyje nustatytą specialią procedūrą.
  Šiame
  pranešime pateikiama
  visa
  informacija, kurios reikalaujama pagal 27 straipsnio 1
  dalį ir 1b dalį
  . Taikomos 27 straipsnio 2 ir 3 dalys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Vėliausiai
  šešios
  savaitės prieš pasibaigiant
  25
  straipsnio
  4 dalies pirmame sakinyje
  nurodytam laikotarpiui, valstybė narė praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai, kad ji siekia tolesnio pratęsimo pagal šiame straipsnyje nustatytą specialią procedūrą. Pranešime pateikiama informacija, kurios reikalaujama pagal 27 straipsnio 1
  dalies a–e punktus
  . Taikomos 27 straipsnio 2 ir 3 dalys.

2.   Vėliausiai
  trys
  savaitės prieš pasibaigiant
  27
  straipsnio
  1a dalyje
  nurodytam laikotarpiui, valstybė narė praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai, kad ji siekia tolesnio pratęsimo pagal šiame straipsnyje nustatytą specialią procedūrą.
  Šiame
  pranešime pateikiama
  visa
  informacija, kurios reikalaujama pagal 27 straipsnio 1
  dalį ir 1b dalį
  . Taikomos 27 straipsnio 2 ir 3 dalys.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) 2016/399

27a straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisija pateikia nuomonę. | 3.   Komisija pateikia nuomonę
  dėl to, ar siūlomas pratęsimas atitinka 1 ir 2 dalyse išdėstytus reikalavimus ir dėl siūlomo pratęsimo būtinumo bei proporcingumo
  .
  Valstybės narės, kurioms daromas poveikis, gali prieš Komisijai priimant nuomonę pateikti pastabas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisija pateikia nuomonę.

3.   Komisija pateikia nuomonę
  dėl to, ar siūlomas pratęsimas atitinka 1 ir 2 dalyse išdėstytus reikalavimus ir dėl siūlomo pratęsimo būtinumo bei proporcingumo
  .
  Valstybės narės, kurioms daromas poveikis, gali prieš Komisijai priimant nuomonę pateikti pastabas.

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) 2016/399

27a straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Taryba,
  tinkamai atsižvelgdama
  į Komisijos nuomonę,
  gali
  rekomenduoti, kad valstybė narė
  priimtų sprendimą dar pratęsti
  vidaus sienų kontrolę
  ne ilgesniam nei šešių mėnesių laikotarpiui. Šis laikotarpis ne daugiau nei tris kartus gali būti pratęstas tolesniam
  šešių mėnesių laikotarpiui. Savo rekomendacijoje Taryba
  nurodo bent tą
  informaciją,
  kuri yra nurodyta
  27 straipsnio 1
  dalies a–e punktuose. Prireikus ji nustato
  susijusių valstybių narių bendradarbiavimo sąlygas. | 4.   Taryba,
  atsižvelgusi
  į Komisijos nuomonę,
  kaip kraštutinę priemonę gali
  rekomenduoti, kad
  susijusi
  valstybė narė
  savo
  vidaus sienų kontrolę
  pratęstų dar
  šešių mėnesių laikotarpiui. Savo rekomendacijoje Taryba
  pateikia
  informaciją,
  nurodytą
  27 straipsnio 1
  dalyje ir 1b dalyje ir išdėsto
  susijusių valstybių narių bendradarbiavimo sąlygas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Taryba,
  tinkamai atsižvelgdama
  į Komisijos nuomonę,
  gali
  rekomenduoti, kad valstybė narė
  priimtų sprendimą dar pratęsti
  vidaus sienų kontrolę
  ne ilgesniam nei šešių mėnesių laikotarpiui. Šis laikotarpis ne daugiau nei tris kartus gali būti pratęstas tolesniam
  šešių mėnesių laikotarpiui. Savo rekomendacijoje Taryba
  nurodo bent tą
  informaciją,
  kuri yra nurodyta
  27 straipsnio 1
  dalies a–e punktuose. Prireikus ji nustato
  susijusių valstybių narių bendradarbiavimo sąlygas.

4.   Taryba,
  atsižvelgusi
  į Komisijos nuomonę,
  kaip kraštutinę priemonę gali
  rekomenduoti, kad
  susijusi
  valstybė narė
  savo
  vidaus sienų kontrolę
  pratęstų dar
  šešių mėnesių laikotarpiui. Savo rekomendacijoje Taryba
  pateikia
  informaciją,
  nurodytą
  27 straipsnio 1
  dalyje ir 1b dalyje ir išdėsto
  susijusių valstybių narių bendradarbiavimo sąlygas.

Pakeitimai 45 ir 66

Pakeitimai 45 ir 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 3 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2016/399

28 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a) | 28 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a)

3a)

28 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

4.   
  Nedarant poveikio 25 straipsnio 4 daliai,
  visas laikotarpis, kurį atnaujinama vidaus sienų kontrolė, apskaičiuojamas remiantis šio straipsnio 1 dalyje nustatytu pirminiu laikotarpiu ir galimybe jį pratęsti pagal šio straipsnio 3 dalį, neturi viršyti dviejų mėnesių.

„4.   Visas laikotarpis, kurį atnaujinama vidaus sienų kontrolė, apskaičiuojamas remiantis šio straipsnio 1 dalyje nustatytu pirminiu laikotarpiu ir galimybe jį pratęsti pagal šio straipsnio 3 dalį, neturi viršyti dviejų mėnesių.“;

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 3 b punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2016/399

28a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b) | Įterpiamas naujas 28a straipsnis:




  „28a straipsnis




  Laikotarpio, kurį dėl numatomos rimtos grėsmės viešajai politikai ar vidaus saugumui atnaujinama arba pratęsiama vidaus sienų kontrolė, kai rimta grėsmė viešajai politikai ar vidaus saugumui gali trukti ilgiau nei šešis mėnesius ir atvejais, kai būtina imtis skubių veiksmų, apskaičiavimas.




  Skaičiuojant 27, 27a ir 28 straipsniuose nurodytus laikotarpius, reikia atsižvelgti į bet kokį vidaus sienų kontrolės atnaujinimą arba pratęsimą, vykstantį iki [šio Reglamento įsigaliojimo datos].“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b)

3b)

Įterpiamas naujas 28a straipsnis:

„28a straipsnis

Laikotarpio, kurį dėl numatomos rimtos grėsmės viešajai politikai ar vidaus saugumui atnaujinama arba pratęsiama vidaus sienų kontrolė, kai rimta grėsmė viešajai politikai ar vidaus saugumui gali trukti ilgiau nei šešis mėnesius ir atvejais, kai būtina imtis skubių veiksmų, apskaičiavimas.

Skaičiuojant 27, 27a ir 28 straipsniuose nurodytus laikotarpius, reikia atsižvelgti į bet kokį vidaus sienų kontrolės atnaujinimą arba pratęsimą, vykstantį iki [šio Reglamento įsigaliojimo datos].“;

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 3 c punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2016/399

29 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3c) | 29 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:



  „Kiekvienu atveju svarstant galimybę pagal šį straipsnį priimti sprendimą laikinai atnaujinti arba pratęsti vidaus sienų kontrolę, atsižvelgiama į 30 straipsnyje nurodytus kriterijus.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3c)

3c)

29 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Kiekvienu atveju svarstant galimybę pagal šį straipsnį priimti sprendimą laikinai atnaujinti arba pratęsti vidaus sienų kontrolę, atsižvelgiama į 30 straipsnyje nurodytus kriterijus.“

„Kiekvienu atveju svarstant galimybę pagal šį straipsnį priimti sprendimą laikinai atnaujinti arba pratęsti vidaus sienų kontrolę, atsižvelgiama į 30 straipsnyje nurodytus kriterijus.“

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos 3 d punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 3 d punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2016/399

29 straipsnio 5 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3d) | 29 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3d)

3d)

29 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

5.   Šiuo straipsniu nedaromas poveikis priemonėms, kurias valstybės narės pagal
  25
  , 27 ir 28 straipsnius gali priimti iškilus rimtai grėsmei viešajai tvarkai ar vidaus saugumui.

„5.
     Šiuo straipsniu nedaromas poveikis priemonėms, kurias valstybės narės pagal
  27
  , 27
  a
  ir 28 straipsnius gali priimti iškilus rimtai grėsmei viešajai tvarkai ar vidaus saugumui.
  Tačiau bendras laikotarpis, per kurį pagal šį straipsnį vidaus sienų kontrolė atnaujinama ar pratęsiama, negali būti pratęsiamas remiantis 27, 27a ar 28 straipsniuose išdėstytomis priemonėmis arba kartu su jomis.“.

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1a straipsnis (naujas)

1a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1 a straipsnis




  Šis reglamentas valstybių narių pagal Šengeno sienų kodekso 27 straipsnį teikiamiems pranešimams taikomas nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo data].




  Apskaičiuojant 28 straipsnio 4 dalyje nurodytą laikotarpį, reikia atsižvelgti į bet kokį pranešimo dėl vidaus sienų kontrolės atnaujinimo arba pratęsimo pateikimo laikotarpį, kuris bus pasibaigęs iki ... [šio reglamento įsigaliojimo data]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1 a straipsnis

Šis reglamentas valstybių narių pagal Šengeno sienų kodekso 27 straipsnį teikiamiems pranešimams taikomas nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo data].

Apskaičiuojant 28 straipsnio 4 dalyje nurodytą laikotarpį, reikia atsižvelgti į bet kokį pranešimo dėl vidaus sienų kontrolės atnaujinimo arba pratęsimo pateikimo laikotarpį, kuris bus pasibaigęs iki ... [šio reglamento įsigaliojimo data].

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0356/2018).

1

(8)  OL L 77, 2016 3 23, p. 1.

8

(9)  C(2017)3349, 2017 5 12.

9

(8)  OL L 77, 2016 3 23, p. 1.

8

(9)  C(2017)3349, 2017 5 12.

9

---

| 28.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 363/410 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 363/410

---

P8_TA(2018)0473

Oro susisiekimo paslaugų teikimo bendrosios taisyklės ***I

2018 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių (COM(2016)0818 – C8-0531/2016 – 2016/0411(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 363/45)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0818), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0818),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 100 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0531/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 100 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0531/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. spalio 23 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. spalio 23 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0150/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0150/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 345, 2017 10 13, p. 126.

---

P8_TC1-COD(2016)0411

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. lapkričio 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/2.)

---