# Euroopan unionin C 352/2020

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 352 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta22. lokakuuta 2020 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 352

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

63. vuosikerta22. lokakuuta 2020

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 352/01 | Komission tiedonanto puhtaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä vähäpäästöisen liikkuvuuden tukemiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/33/EY 2, 3, 4 ja 5 artiklan soveltamisesta | 1 |
| 2020/C 352/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9957 — Advent International/Otto/Hermes Parcelnet/Hermes Germany) (
  1
  ) | 13 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2020/C 352/01

Komission tiedonanto puhtaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä vähäpäästöisen liikkuvuuden tukemiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/33/EY 2, 3, 4 ja 5 artiklan soveltamisesta

1

2020/C 352/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9957 — Advent International/Otto/Hermes Parcelnet/Hermes Germany) (
  1
  )

1

13

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 352/03 | Euron kurssi — 21. lokakuuta 2020 | 14 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2020/C 352/03

Euron kurssi — 21. lokakuuta 2020

14

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 352/04 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9975 – Warburg Pincus / Vista Equity Partners Management / Infoblox) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 15 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 352/05 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen | 17 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2020/C 352/04

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9975 – Warburg Pincus / Vista Equity Partners Management / Infoblox) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

15

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2020/C 352/05

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 22.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 352/1

---

Komission tiedonanto puhtaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä vähäpäästöisen liikkuvuuden tukemiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/33/EY 2, 3, 4 ja 5 artiklan soveltamisesta

(2020/C 352/01)

Johdanto

Tämän tiedonannon tarkoituksena on antaa kansallisille viranomaisille, hankintaviranomaisille, hankintayksiköille ja liikenteenharjoittajille ohjeita puhtaita ajoneuvoja koskevan direktiivin (direktiivi 2009/33/EY puhtaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä vähäpäästöisen liikkuvuuden tukemiseksi (1), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä (EU) 2019/1161 (2)) 2, 3, 4 ja 5 artiklan säännösten soveltamisesta.

Siinä esitetään yleiskatsaus usein kysytyistä kysymyksistä, jotka liittyvät näiden säännösten saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanoon ja koskevat erityisesti direktiivin soveltamisalaa, ”puhtaiden ajoneuvojen” määritelmää, hankintojen vähimmäistavoitteita, ajoneuvojen laskentaa ja Tenders Electronic Daily ‐tietokannan (TED) käyttöä eri hankintaskenaarioissa (muun muassa ajoneuvoihin tehtävät jälkiasennukset tai ajoneuvojen korvaaminen voimassa olevien sopimusten puitteissa).

Tätä tiedonantoa olisi luettava yhdessä direktiivin muiden asiaa koskevien säännösten kanssa. Siinä selvennetään sovellettavaan lainsäädäntöön jo sisältyviä säännöksiä, eikä sillä laajenneta millään tavalla tällaisesta lainsäädännöstä johtuvia velvoitteita eikä aseteta lisävaatimuksia asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille ja toimijoille.

Tämän tiedonannon tarkoituksena on ainoastaan auttaa hankintaviranomaisia, hankintayksiköitä, liikenteenharjoittajia ja kansallisia toimivaltaisia viranomaisia direktiivin soveltamisessa. Tässä tiedonannossa esitetyillä näkemyksillä ei ole vaikutusta komission mahdollisiin tuleviin kantoihin tässä asiassa. Ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuimella on lopullinen toimivalta tulkita unionin lainsäädäntöä.

Direktiivin soveltamisalaan liittyvät kysymykset

1.   Direktiivin liitteessä olevassa taulukossa 1 mainitaan jätteiden keruupalvelut yhtenä direktiivin soveltamisalaan kuuluvista palveluista. Eivätkö jätteidenkuljetusautot kuulu direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti?

Direktiivin 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa suljetaan direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle muun muassa moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta annetun asetuksen (EU) 2018/858 (3) 2 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetut ajoneuvot, eli ”omalla käyttövoimallaan liikkuvat ajoneuvot, jotka on nimenomaan suunniteltu ja rakennettu työkoneiksi ja jotka eivät rakenteensa takia sovellu matkustajien tai tavaroiden kuljettamiseen ja jotka eivät ole moottoriajoneuvon alustalle asennettuja työkoneita”.

Jätteidenkuljetusautot eivät kuulu tähän luokkaan; ne tyyppihyväksytään tavallisesti N2- tai N3-luokan ajoneuvoiksi asetuksen (EU) 2018/858 mukaisesti. Näin ollen ne kuuluvat puhtaita ajoneuvoja koskevan direktiivin soveltamisalaan.

2.   Voidaanko kaikki esimerkiksi asevoimien tai poliisin käyttämät ajoneuvot vapauttaa direktiivin vaatimuksista?

Ei. Direktiivin 2 artiklan mukaisesti – luettuna yhdessä asetuksen (EU) 2018/858 asiaa koskevien säännösten kanssa – vapautus voidaan myöntää ainoastaan ajoneuvoille, jotka on ”erityisesti suunniteltu ja rakennettu tai mukautettu” kyseisten palvelujen käyttöön. Esimerkiksi poliisiauto, jossa on erikoisvarusteita ja vilkkuvaloja, voidaan vapauttaa direktiivin vaatimuksista, mutta poliisin asiakirjojen siirtämiseen toimistojen välillä käyttämää normaalia pakettiautoa ei.

3.   Jos poliisi hankkii tavanomaisia ajoneuvoja tarkoituksenaan mukauttaa ne erityisesti omiin tarkoituksiinsa (tämän tekee poliisivoimien palveluksessa oleva oma mekaanikko), kuuluuko tämä direktiivin soveltamisalaan vai ei? Jos poliisi ostaa tavanomaisen ajoneuvon ja tässä (tai erillisessä) hankintamenettelyssä hankkii myös palveluja, joilla sitä mukautetaan erityisesti, kuuluuko ajoneuvon hankinta direktiivin soveltamisalaan vai ei?

Ensimmäisessä tapauksessa – poliisivoimien sisäisesti mukautettavat tavanomaiset ajoneuvot – hankinta koskee ajoneuvoa, jota ei ole ”erityisesti suunniteltu ja rakennettu tai mukautettu” poliisin käyttöön. Tämän vuoksi tätä hankintaa ei voida jättää direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.

Jos toisessa tapauksessa – ajoneuvon hankinta ja sen mukauttaminen palvelujen erityistarpeisiin – ajoneuvo ja mukautuspalvelut hankitaan samassa menettelyssä, hankittavia ajoneuvoja voidaan pitää ”erityisesti mukautettuina”, minkä vuoksi ne voidaan vapauttaa direktiivin vaatimuksista. Jos mukautuspalvelut kuitenkin hankitaan erikseen, ajoneuvon hankinta ei täytä direktiivin 2 artiklassa määriteltyjä perusteita, joten sitä ei voida jättää direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.

Tässä yhteydessä on myös muistettava, että direktiivissä määritellään kansalliset vähimmäistavoitteet, jotka koskevat puhtaiden ajoneuvojen vähimmäisosuutta jäsenvaltiossa hankittavien ajoneuvojen kokonaismäärästä. Vaikka tietyt ajoneuvot kuuluisivat direktiivin soveltamisalaan, direktiivissä ei aseteta automaattisesti vähimmäisprosenttiosuutta juuri niiden hankinnoille. Edellä esitetyissä esimerkeissä jäsenvaltio voi päättää olla asettamatta tietylle hankinnalleen tavoitetta, vaikka ajoneuvot kuuluisivatkin direktiivin soveltamisalaan, ja varmistaa kansallisen tavoitteen saavuttamisen nostamalla muita ajoneuvoja koskevia tavoitteita vastaavasti; lisätietoja tästä näkökohdasta annetaan kansallisiin tavoitteisiin liittyvien kysymysten yhteydessä.

4.   Sovelletaanko direktiiviä myös julkisia palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin, jotka tehdään rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista annetussa asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 (4)
  määritellyllä menettelyllä, johon ei sisälly tarjouskilpailua?

Kyllä. Direktiivin 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaiset julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset, joiden kohteena on maanteiden henkilöliikennepalvelujen tarjoaminen ja jotka ylittävät jäsenvaltioiden vahvistaman kynnysarvon, joka ei saa olla suurempi kuin mainitun asetuksen 5 artiklan 4 kohdassa vahvistettu sovellettava kynnysarvo, kuuluvat direktiivin soveltamisalaan riippumatta sopimuksentekomenettelystä (tarjouskilpailu tai sopimuksen tekeminen ilman tarjouskilpailua).

Tältä osin on tärkeää selventää, että keskeinen tekijä sen määrittämiseksi, kuuluuko hankintasopimus direktiivin soveltamisalaan, on direktiivin 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu kynnysarvo eikä hankintasopimuksen tekomenettely: näin ollen jäsenvaltion vahvistaman kynnysarvon alittava sopimus voidaan jättää direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, vaikka sopimus tehtäisiin tarjouskilpailumenettelyllä. Toisaalta jos jäsenvaltio esimerkiksi asettaa direktiivin 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisen alhaisemman kynnysarvon ja tämän (kansallisen) kynnysarvon ylittävän sopimuksen tekeminen ilman tarjouskilpailua on hyväksyttävää, ilman tarjouskilpailua tehty sopimus voi kuulua direktiivin soveltamisalaan.

5.   Keskitettyjä hankintoja käytettäessä hankintasopimus voi ylittää direktiivissä asetetun vähimmäisarvon, vaikka yksittäisten hankintaviranomaisten hankintasopimukset olisivat alittaneet kynnysarvon, jos ne olisi tehty erikseen. Voidaanko tällaiset sopimukset vapauttaa direktiivin soveltamisesta?

Ei. Jos hankinnan kokonaisarvo ylittää kynnysarvon, sitä ei voida jättää direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, vaikka sen yksittäiset osat erikseen olisivat alittaneet kynnysarvon.

6.   Direktiivin 5 artiklan 2 kohdan mukaan huomioon otettava päivä on sopimuksen tekopäivä. Viitataanko tällä siihen päivään, jona jälki-ilmoitus julkaistaan TED-tietokannassa, vai itse sopimuksen tekemiseen?

Direktiivin 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, että ”hankintojen vähimmäistavoitteiden laskennassa huomioon otettava julkisen hankinnan päivämäärä on se päivä, jona julkinen hankintamenettely päätetään tekemällä sopimus”; tämän artiklan mukaisesti huomioon otettava päivämäärä on näin ollen TED-tietokannassa julkaistavan jälki-ilmoituksen julkaisupäivä.

7.   Tarkoittaako 5 artiklan 2 kohta, että sopimukset, joiden tekomenettely on käynnistetty ennen direktiivin (EU) 2019/1161 voimaansaattamista koskevaa määräpäivää, kuuluvat sen soveltamisalaan, jos niiden tekopäivämäärä on myöhemmin kuin 2. elokuuta 2021?

Ei. Kuten 3 artiklan 1 kohdassa täsmennetään, direktiiviä sovelletaan vain sopimuksiin, joiden osalta hankintamenettely on aloitettu 2. elokuuta 2021 jälkeen.

Tässä yhteydessä on myös huomattava, että sopimukset, joiden tekopäivä on toisen viiteajanjakson aikana (eli 31. joulukuuta 2025 jälkeen), lasketaan kyseiselle ajanjaksolle, vaikka hankintamenettely olisi alkanut ensimmäisen viiteajanjakson aikana (eli 2. elokuuta 2021 ja 31. joulukuuta 2025 välisenä aikana).

Lisätietoja siitä, miten tätä säännöstä sovelletaan puitejärjestelyjen tai dynaamisten hankintajärjestelmien perusteella tehtyihin yksittäisiin hankintasopimuksiin, on myös vastauksissa kysymyksiin 27–29.

Puhtaan ajoneuvon määritelmään liittyvät kysymykset

8.   Direktiivin 4 artiklan 4 kohdan b alakohdassa puhtaat raskaat hyötyajoneuvot määritellään raskaiksi hyötyajoneuvoiksi, jotka käyttävät direktiivin 2014/94/EU (5)
  (vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva direktiivi) 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa määriteltyä vaihtoehtoista polttoainetta. Sisältyvätkö myös hybridiajoneuvot ja ladattavat hybridiajoneuvot tähän määritelmään?

Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan direktiivin (direktiivi 2014/94/EU) 2 artiklan 2 kohdan mukaan ”’sähkökäyttöisellä ajoneuvolla’ [tarkoitetaan] moottoriajoneuvoa, joka on varustettu käyttövoimalaitteella, joka sisältää vähintään yhden energiamuuntimena toimivan sähköisen oheislaitteen, jossa on ladattava sähköinen energiavarastojärjestelmä, joka voidaan myös ladata ulkoisesti”. Tämän määritelmän ja direktiivin 4 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti raskaita ladattavia hybridihyötyajoneuvoja pidetään puhtaina ajoneuvoina, mutta muita kuin ladattavia hybridiajoneuvoja ei pidetä puhtaina raskaina hyötyajoneuvoina.

9.   Pitääkö myös raskaiden ladattavien hybridihyötyajoneuvojen polttomoottorien käyttää vaihtoehtoista polttoainetta (esimerkiksi biopolttoainetta), jotta ajoneuvot katsotaan puhtaiksi ajoneuvoiksi direktiivin 4 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti?

Ei. Direktiivin 4 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan direktiivin (2014/94/EU) 2 artiklan 2 kohdan määritelmän mukaisia ladattavia hybridiajoneuvoja pidetään puhtaina ajoneuvoina, vaikka ne käyttäisivät polttomoottoreissaan tavanomaista polttoainetta.

Tämä käy vielä selvemmäksi, kun otetaan huomioon, että ladattavan hybridiajoneuvon latauksessa käytetään sähköä; ladattava sähkö on ladattavan hybridiajoneuvon käyttämä vaihtoehtoinen polttoaine, joten sitä voidaan pitää vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan direktiivin 2 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan kuuluvana ajoneuvona (toisin kuin muita kuin ladattavia hybridiajoneuvoja, joita ei siis ladata, vaan joiden tapauksessa sähkö tuotetaan yksinomaan ajoneuvossa ja joihin tankataan ainoastaan perinteistä dieselpolttoainetta/bensiiniä).

10.   Kuuluvatko johdinautot direktiivin soveltamisalaan? Voidaanko ne katsoa direktiivissä tarkoitetuiksi puhtaiksi ajoneuvoiksi?

Kyllä. Direktiiviä sovelletaan tieliikenteen moottoriajoneuvojen hankintasopimusten tekoon. Direktiivin 4 artiklan 3 kohdan mukaan ’tieliikenteen moottoriajoneuvolla’ tarkoitetaan asetuksen (EU) 2018/858 4 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa määriteltyä M- tai N-luokan ajoneuvoa. Kyseisessä a ja b alakohdassa ’moottoriajoneuvolla’ tarkoitetaan moottorikäyttöistä ajoneuvoa, joka on suunniteltu ja valmistettu kulkemaan omalla käyttövoimallaan, on vähintään nelipyöräinen, on valmis, valmistunut tai keskeneräinen ja jonka suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h (asetuksen 3 artiklan 16 kohta). Johdinautot ovat tämän määritelmän mukaisia, ja siksi niitä pidetään tieliikenteen maantieajoneuvoina EU:n tyyppihyväksyntälainsäädännön yhteydessä. Komission yksiköt vahvistivat tämän vastauksessaan kysymykseen, jonka Italia esitti tyyppihyväksyntäviranomaisten asiantuntijaryhmän kuudennessa kokouksessa. Vastauksessa selvennettiin, että johdinautot kuuluivat tuolloin puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle annetun direktiivin 2007/46/EY (6) sekä luokan M2 tai M3 ajoneuvojen yleisen rakenteen hyväksymistä koskevia yhdenmukaisia vaatimuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) säännön nro 107 (7) soveltamisalaan.

Kuten myös direktiivin johdanto-osan 18 kappaleessa selväsanaisesti todetaan (8), johdinautot katsotaan aina puhtaiksi ajoneuvoiksi 4 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti. Jos ne toimivat vain liitettyinä verkkoon tai käyttävät päästötöntä moottoria, kun niitä ei ole liitetty verkkoon, ne katsotaan myös päästöttömiksi ajoneuvoiksi. Jos johdinauto käyttää myös muuta kuin päästötöntä moottoria – esimerkiksi dieselmoottoria, jonka avulla linja-autoa voidaan käyttää, kun se ei ole liitettynä verkkoon – johdinautoa ei pidetä päästöttömänä linja-autona, mutta se luetaan silti puhtaaksi ajoneuvoksi ladattavan hybridilinja-auton tapaan.

11.   Voidaanko myös raitiovaunut katsoa direktiivin mukaisiksi puhtaiksi ajoneuvoiksi?

Ei. Raitiovaunut eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan, koska ne ovat osa rautatiejärjestelmää eikä niitä katsota asetuksessa (EU) 2018/858 tarkoitetuiksi tieliikenteen moottoriajoneuvoiksi. Näin ollen niitä ei voida ottaa huomioon puhtaita ajoneuvoja koskevassa direktiivissä.

Hankintojen vähimmäistavoitteisiin liittyvät kysymykset

12.   Onko jokaisen julkisia hankintoja koskevan sopimuksen / jokaisen hankintaviranomaisen ja hankintayksikön täytettävä vähimmäistavoitteet?

Ei. Direktiivi jättää jäsenvaltioille täyden harkintavaran sen suhteen, miten ne jakavat vastuun tavoitteiden täyttämisestä eri hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden kesken. Jäsenvaltio voi päättää asettaa saman tavoitteen kaikille hankintaviranomaisille/-yksiköille tai asettaa joillekin niistä korkeammat tavoitteet ja muille alemmat tavoitteet – tai ei tavoitteita lainkaan – kunhan vähimmäistavoite saavutetaan kansallisella tasolla.

Tässä yhteydessä on myös syytä huomata, että vaikka direktiivissä ei aseteta vaatimuksia yksittäisille sopimuksille, kukin jäsenvaltio voi saattaessaan direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä ottaa käyttöön tällaisia vaatimuksia (esimerkiksi vaatia puhtaiden ajoneuvojen vähimmäisosuutta jokaisessa hankinnassa).

Kunkin jäsenvaltion toimielinten vastuualoista riippuen yksityiskohtainen jako voitaisiin delegoida eri hallintotasoille esimerkiksi asettamalla kullekin alueelle (samat tai eriytetyt) tavoitteet ja mahdollistamalla se, että ne voivat jakaa tavoitteet edelleen niiden alueella sijaitseville eri hankintaviranomaisille/-yksiköille, kunhan kokonaistavoite saavutetaan.

Mahdollisia esimerkkejä siitä, miten vastuu voidaan jakaa jäsenvaltion eri hankintaviranomaisten/-yksiköiden kesken, voisivat olla erilaisten vaatimusten asettaminen kyseessä olevan hankintaviranomaisen/-yksikön tyypin mukaan (esimerkiksi korkeammat tavoitteet kansallisille/alueellisille elimille ja alemmat tavoitteet paikallisille elimille), asianomaisen julkishallinnon yksikön koon mukaan (esimerkiksi korkeammat tavoitteet suurille kaupungeille/maakunnille ja alemmat tavoitteet tai ei tavoitetta lainkaan pienemmille kaupungeille/maakunnille), eri maantieteellisten alueiden erityispiirteiden mukaan (esimerkiksi korkeammat tavoitteet alueille, joilla on suurempi BKT asukasta kohden ja/tai alueille, joilla on enemmän ilman laatuun liittyviä ongelmia) tai muiden jäsenvaltioiden asianmukaisiksi katsomien lähestymistapojen ja perusteiden perusteella.

13.   Arvioidaanko tavoitteiden noudattamista vuosittain?

Ei. Kunkin jäsenvaltion hankintojen vähimmäistavoitteiden noudattamista arvioidaan koko viiteajanjakson (2.8.2021–31.12.2025 ja 1.1.2026–31.12.2030) perusteella, eikä kunkin (viiteajanjakson aikana tehdyn) hankinnan ajankohtaan perustuvaa erittelyä tehdä.

On kuitenkin huomattava, että saattaessaan direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä jäsenvaltiot voivat päättää vaatia hankintaviranomaisia ja/tai hankintayksiköitä noudattamaan kansallisia tavoitteita vuosittain.

| Käytännön esimerkki – kysymykset 12–13

  Seuraavassa esimerkissä esitetään vastuun mahdollinen jakautuminen kuvitteellisessa jäsenvaltiossa, jonka alueella on vain kolme hankintaviranomaista/-yksikköä ja jonka linja-autojen hankintaa koskeva vähimmäistavoite ensimmäisellä viiteajanjaksolla on 45 prosenttia. Tässä esimerkissä linja-autojen hankinta direktiivin soveltamisalaan kuuluvilla sopimuksilla tapahtuu seuraavasti:











  Hankintaviranomaiset/-yksiköt | Vuonna 2021 hankittujen linja-autojen määrä | Vuonna 2022 hankittujen linja-autojen määrä | Vuonna 2023 hankittujen linja-autojen määrä | Vuonna 2024 hankittujen linja-autojen määrä | Vuonna 2025 hankittujen linja-autojen määrä | Viiteajanjaksolla hankitut linja-autot yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hankintaviranomainen/-yksikkö 1 | 5 | 0 | 10 | 20 | 10 | 45 |
| Hankintaviranomainen/-yksikkö 2 | 0 | 10 | 0 | 0 | 5 | 15 |
| Hankintaviranomainen/-yksikkö 3 | 10 | 10 | 5 | 5 | 10 | 40 |
| Jäsenvaltio yhteensä | 15 | 20 | 15 | 25 | 25 | 100


  Tavoite = 45 |

Käytännön esimerkki – kysymykset 12–13

Seuraavassa esimerkissä esitetään vastuun mahdollinen jakautuminen kuvitteellisessa jäsenvaltiossa, jonka alueella on vain kolme hankintaviranomaista/-yksikköä ja jonka linja-autojen hankintaa koskeva vähimmäistavoite ensimmäisellä viiteajanjaksolla on 45 prosenttia. Tässä esimerkissä linja-autojen hankinta direktiivin soveltamisalaan kuuluvilla sopimuksilla tapahtuu seuraavasti:

Hankintaviranomaiset/-yksiköt

Vuonna 2021 hankittujen linja-autojen määrä

Vuonna 2022 hankittujen linja-autojen määrä

Vuonna 2023 hankittujen linja-autojen määrä

Vuonna 2024 hankittujen linja-autojen määrä

Vuonna 2025 hankittujen linja-autojen määrä

Viiteajanjaksolla hankitut linja-autot yhteensä

Hankintaviranomainen/-yksikkö 1

5

0

10

20

10

45

Hankintaviranomainen/-yksikkö 2

0

10

0

0

5

15

Hankintaviranomainen/-yksikkö 3

10

10

5

5

10

40

Jäsenvaltio yhteensä

15

20

15

25

25

100

Tavoite = 45

Direktiivin noudattamisen varmistamiseksi tämän jäsenvaltion on varmistettava, että viiteajanjakson aikana hankituista 100 linja-autosta 45 on puhtaita ajoneuvoja. Tämä voitaisiin saavuttaa useilla eri tavoilla, kuten esimerkiksi

| — | asettamalla kaikille kolmelle hankintaviranomaiselle/-yksikölle 45 prosentin vähimmäistavoite; tässä tapauksessa hankintaviranomaisen/-yksikön 1 ostamista 45 linja-autosta 20:n on oltava puhtaita ajoneuvoja, hankintaviranomaisen/-yksikön 2 ostamista 15 linja-autosta 7:n on oltava puhtaita ajoneuvoja ja hankintaviranomaisen/-yksikön 3 ostamista 40 linja-autosta 18:n on oltava puhtaita ajoneuvoja, jolloin yhteensä 100 linja-autosta 45 on puhtaita ajoneuvoja |
| --- | --- |

—

asettamalla kaikille kolmelle hankintaviranomaiselle/-yksikölle 45 prosentin vähimmäistavoite; tässä tapauksessa hankintaviranomaisen/-yksikön 1 ostamista 45 linja-autosta 20:n on oltava puhtaita ajoneuvoja, hankintaviranomaisen/-yksikön 2 ostamista 15 linja-autosta 7:n on oltava puhtaita ajoneuvoja ja hankintaviranomaisen/-yksikön 3 ostamista 40 linja-autosta 18:n on oltava puhtaita ajoneuvoja, jolloin yhteensä 100 linja-autosta 45 on puhtaita ajoneuvoja

| — | asettamalla 100 prosentin tavoite hankintaviranomaiselle/-yksikölle 1 eikä mitään vaatimusta kahdelle muulle hankintaviranomaiselle/-yksikölle; myös näin ostetuista 100 linja-autosta yhteensä 45 olisi puhtaita ajoneuvoja |
| --- | --- |

—

asettamalla 100 prosentin tavoite hankintaviranomaiselle/-yksikölle 1 eikä mitään vaatimusta kahdelle muulle hankintaviranomaiselle/-yksikölle; myös näin ostetuista 100 linja-autosta yhteensä 45 olisi puhtaita ajoneuvoja

| — | asettamalla 50 prosentin tavoite hankintaviranomaisille/-yksiköille 1 ja 3 ja 30 prosentin tavoite hankintaviranomaiselle/-yksikölle 2, jolloin 100 linja-autosta 46 olisi puhtaita ajoneuvoja |
| --- | --- |

—

asettamalla 50 prosentin tavoite hankintaviranomaisille/-yksiköille 1 ja 3 ja 30 prosentin tavoite hankintaviranomaiselle/-yksikölle 2, jolloin 100 linja-autosta 46 olisi puhtaita ajoneuvoja

| — | asettamalla 60 prosentin tavoite hankintaviranomaisille/-yksiköille 1 ja 3 eikä mitään tavoitetta hankintaviranomaiselle/-yksikölle 2 (tällöin 100 linja-autosta 51 olisi puhtaita ajoneuvoja). |
| --- | --- |

—

asettamalla 60 prosentin tavoite hankintaviranomaisille/-yksiköille 1 ja 3 eikä mitään tavoitetta hankintaviranomaiselle/-yksikölle 2 (tällöin 100 linja-autosta 51 olisi puhtaita ajoneuvoja).

Kaikissa näissä tapauksissa direktiivin kannalta ei olisi mitään merkitystä, milloin viiteajanjakson aikana puhtaat linja-autot hankitaan (eli linja-auto otetaan huomioon samalla tavalla riippumatta siitä, onko se hankittu vuonna 2022 vai 2025). Tämä ei kuitenkaan estä jäsenvaltiota asettamasta vuosittaisia vaatimuksia kansallisella tasolla.

14.   Direktiivi kattaa erityyppisiä sopimuksia, kuten ajoneuvojen ostoa, vuokrausta ja leasingvuokrausta koskevat sopimukset sekä julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset ja palveluhankintasopimukset; direktiivin 5 artiklan 4 ja 5 kohdassa täsmennetään, että kunkin sopimuksen piiriin kuuluvien ajoneuvojen lukumäärä olisi laskettava eri tavalla, kun kyse on ajoneuvojen ostamisesta/vuokrauksesta/leasingvuokrauksesta tai osamaksukaupasta (5 artiklan 4 kohta) ja julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista ja palveluhankintasopimuksista (5 artiklan 5 kohta). Pitäisikö näiden erityyppisten sopimusten kattamat ajoneuvot ottaa huomioon yhdessä vai erikseen tavoitteiden saavuttamista laskettaessa?

Kuten direktiivin liitteessä olevista taulukoista 3 ja 4 käy ilmi, kullekin ajoneuvoluokalle (eli kevyille hyötyajoneuvoille, kuorma-autoille ja linja-autoille) asetetaan kussakin jäsenvaltiossa yksi vähimmäistavoite erottelematta erityyppisiä sopimuksia (ajoneuvojen osto- ja vuokraussopimukset, palveluhankintasopimukset jne.).

Direktiivin 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti nämä vähimmäistavoitteet lasketaan puhtaiden ajoneuvojen vähimmäisprosenttiosuuksina tieliikenteen moottoriajoneuvojen kokonaismäärästä, joka saadaan laskemalla yhteen kaikki direktiivin soveltamisalaan kuuluvat sopimukset erottelematta erityyppisiä sopimuksia (ajoneuvojen osto-, vuokraus- ja osamaksukauppasopimukset, palveluhankintasopimukset jne.).

Direktiivin 5 artiklan 4 ja 5 kohdassa selvennetään, miten kunkin yksittäisen sopimuksen kattamien ajoneuvojen lukumäärä olisi laskettava eri tyyppisten sopimusten osalta (esimerkiksi ajoneuvojen ostosopimukset tai palveluhankintasopimukset). Kun kunkin yksittäisen sopimuksen kattamien ajoneuvojen määrä on laskettu näiden säännösten mukaisesti, tavoitteiden noudattaminen voidaan todentaa kaikkien asiaankuuluvien sopimusten mukaisesti hankittujen ajoneuvojen yhteismäärän ja puhtaiden ajoneuvojen osuuden perusteella.

Kysymykset, jotka liittyvät palveluntarjoajien julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten perusteella tekemiin ajoneuvohankintoihin

15.   Miten julkisen palveluhankintasopimuksen perusteella hankitut ajoneuvot lasketaan? Olisiko palveluntarjoajan hankkimat uudet ajoneuvot otettava huomioon? Miten niitä voidaan seurata?

Direktiivin 5 artiklan 5 kohdan mukaan 3 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen palveluhankintasopimusten – eli julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten ja direktiivin liitteessä olevassa taulukossa 1 lueteltujen palveluhankintasopimusten – osalta on otettava huomioon kaikki kyseisen palvelun tarjoamiseen käytettävät ajoneuvot.

Tällä tavoin varmistetaan, että molemmat hankintamenetelmät (3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu osto/vuokraus/osamaksukauppa ja 3 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset ja palveluhankintasopimukset) ovat keskenään johdonmukaisia, ja minimoidaan hallinnollinen rasite.

Osto-/vuokraus-/osamaksukauppasopimus tarkoittaa sitä, että hankintaviranomainen/hankintayksikkö hankkii tietyn määrän ajoneuvoja; tästä syystä kaikki tällaisen sopimuksen piiriin kuuluvat ajoneuvot otetaan huomioon. Vastaavasti palveluhankintasopimuksella hankintaviranomainen/hankintayksikkö hankkii tietyn määrän ajoneuvoja palvelun tarjoamiseksi; niiden ajoneuvojen määrä, joita palveluntarjoaja käyttää palvelun tarjoamiseen, otetaan näin ollen huomioon riippumatta siitä, ostaako palveluntarjoaja uusia ajoneuvoja vai käyttääkö se olemassa olevia ajoneuvoja.

16.   Jos palveluhankintasopimus tehdään viiteajanjaksoa pidemmäksi ajaksi, otetaanko käytettävät ajoneuvot huomioon myös seuraavalla viiteajanjaksolla?

Ei. Direktiivin 5 artiklan mukaan sopimuksen tekopäivä määrää sen, millä viiteajanjaksolla hankitut ajoneuvot on otettava huomioon. Vaikka ensimmäisen viiteajanjakson aikana allekirjoitettu palveluhankintasopimus voi olla edelleen voimassa toisen viiteajanjakson aikana, sopimuksen kattamat ajoneuvot otetaan huomioon ainoastaan ensimmäisen viiteajanjakson osalta.

17.   Jos kyseessä on palveluhankintasopimus, miten palvelun tarjoamiseen käytetyt ajoneuvot lasketaan, jos niiden lukumäärä muuttuu (säännöllisesti tai kertaluonteisesti) viiteajanjakson aikana?

Sopimuksen kattamien palvelujen tarjoamiseen käytettävien ajoneuvojen määrä kirjataan sopimuksen tekohetkellä.

Käytettävien ajoneuvojen lukumäärän merkittävät muutokset vaikuttavat tavallisesti talousarvioon, ja ne edellyttävät jonkinlaista sopimuksen tarkistamista tai muuttamista, mikä olisi ilmoitettava.

Vähäisiä muutoksia, jotka eivät edellytä sopimuksen muuttamista, ei direktiivin mukaan kirjata; tämä tarkoittaa sitä, että direktiivin mukaisesti ilmoitettujen ajoneuvojen lopullinen määrä ei ehkä ole täysin tarkka, mutta lainsäätäjät katsoivat, että tämä on hyvä kompromissi tarkkuuden ja täydellisen reaaliaikaisen seurannan varmistamiseksi tarvittavan hallinnollisen taakan välillä.

18.   Mitä tapahtuu, jos 3 artiklan 1 kohdan b tai c alakohdassa tarkoitetun julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tai palveluhankintasopimuksen palveluntarjoaja on myös itse hankintayksikkö tai hankintaviranomainen, johon sovelletaan julkisia hankintoja koskevassa direktiivissä 2014/24/EU (9)
  ja vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintoja koskevassa direktiivissä 2014/25/EU (10)
  säädettyjä velvoitteita? Onko myös sen kirjattava palvelun tarjoamiseen käytettävien uusien ajoneuvojen hankinta?

Jos palveluntarjoajalla on velvollisuus soveltaa direktiivissä 2014/24/EU tai direktiivissä 2014/25/EU säädettyjä hankintamenettelyjä siten, että niitä sovelletaan palvelun tarjoamisessa käytettävien ajoneuvojen hankintoihin, myös puhtaita ajoneuvoja koskevaa direktiiviä sovelletaan näihin hankintoihin.

Tässä yhteydessä olisi myös muistettava, että direktiiviä sovelletaan ainoastaan sopimuksiin, jotka kuuluvat direktiivien 2014/24/EU ja 2014/25/EU tai asetuksen (EY) N:o 1370/2007 soveltamisalaan; jos kahden hankintaviranomaisen/-yksikön välinen sopimus ei kuulu näiden säädösten soveltamisalaan, se ei myöskään kuulu puhtaita ajoneuvoja koskevan direktiivin soveltamisalaan. Tässä tapauksessa jälkimmäisen hankintaviranomaisen/-yksikön suorittama ajoneuvojen hankinta kuuluisi kuitenkin edelleen puhtaita ajoneuvoja koskevan direktiivin soveltamisalaan (ellei sitä suljeta sen ulkopuolelle muiden seikkojen vuoksi).

| Käytännön esimerkkejä – kysymykset 15–18

  Seuraavat esimerkit havainnollistavat, miten kysymyksissä 15, 16, 17 ja 18 selostetut seikat toimivat käytännössä: | Tapaus 1: Hankintaviranomainen ostaa viiteajanjakson aikana 10 linja-autoa. Kaikki 10 linja-autoa otetaan huomioon hankintojen vähimmäistavoitteen täyttymistä arvioitaessa. |
| --- | --- |

Käytännön esimerkkejä – kysymykset 15–18

Seuraavat esimerkit havainnollistavat, miten kysymyksissä 15, 16, 17 ja 18 selostetut seikat toimivat käytännössä:

Tapaus 1: Hankintaviranomainen ostaa viiteajanjakson aikana 10 linja-autoa. Kaikki 10 linja-autoa otetaan huomioon hankintojen vähimmäistavoitteen täyttymistä arvioitaessa.

| | Tapaus 2: Viiteajanjakson aikana hankintaviranomainen tekee sopimuksen linja-autoverkkonsa hoitamisesta sellaisen toimijan kanssa, joka ei ole direktiiveissä 2014/24/EU ja 2014/25/EU määritelty hankintaviranomainen tai hankintayksikkö; tämä edellyttää sopimuksen mukaan 10 linja-auton käyttöä. Kaikki nämä 10 linja-autoa otetaan huomioon tavoitteen saavuttamisessa riippumatta siitä, ostaako palveluntarjoaja uusia linja-autoja vai käyttääkö se olemassa olevia linja-autoja; linja-autojen mahdollisia korvaamisia ei oteta huomioon hankintojen vähimmäistavoitteen saavuttamisessa, eikä niitä tarvitse seurata/kirjata. |
| --- | --- |

Tapaus 2: Viiteajanjakson aikana hankintaviranomainen tekee sopimuksen linja-autoverkkonsa hoitamisesta sellaisen toimijan kanssa, joka ei ole direktiiveissä 2014/24/EU ja 2014/25/EU määritelty hankintaviranomainen tai hankintayksikkö; tämä edellyttää sopimuksen mukaan 10 linja-auton käyttöä. Kaikki nämä 10 linja-autoa otetaan huomioon tavoitteen saavuttamisessa riippumatta siitä, ostaako palveluntarjoaja uusia linja-autoja vai käyttääkö se olemassa olevia linja-autoja; linja-autojen mahdollisia korvaamisia ei oteta huomioon hankintojen vähimmäistavoitteen saavuttamisessa, eikä niitä tarvitse seurata/kirjata.

| | Tapaus 3: Viiteajanjakson aikana hankintaviranomainen tekee sopimuksen linja-autoverkkonsa hoitamisesta toisen hankintaviranomaisen tai ‐yksikön kanssa, johon sovelletaan direktiivien 2014/24/EU ja 2014/25/EU vaatimuksia; tämä edellyttää sopimuksen mukaan 10 linja-auton käyttöä. Kaikki nämä 10 linja-autoa otetaan huomioon tavoitteen saavuttamisessa riippumatta siitä, ostaako palveluntarjoaja uusia linja-autoja vai käyttääkö se olemassa olevia linja-autoja. Lisäksi jos toinen hankintaviranomainen/hankintayksikkö hankkii viiteajanjakson aikana yhden tai useamman linja-auton (esimerkiksi ostaa uuden linja-auton korvatakseen jonkin palveluhankintasopimuksen nojalla käytettävistä linja-autoista), tämä otetaan myös huomioon hankintojen vähimmäistavoitteen saavuttamisessa ja siitä olisi ilmoitettava tämän mukaisesti. On syytä huomata, että tässä tapauksessa toisen hankintaviranomaisen/-yksikön suorittama linja-auton hankinta otetaan huomioon riippumatta siitä, käytetäänkö sitä palveluhankintasopimuksen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

Tapaus 3: Viiteajanjakson aikana hankintaviranomainen tekee sopimuksen linja-autoverkkonsa hoitamisesta toisen hankintaviranomaisen tai ‐yksikön kanssa, johon sovelletaan direktiivien 2014/24/EU ja 2014/25/EU vaatimuksia; tämä edellyttää sopimuksen mukaan 10 linja-auton käyttöä. Kaikki nämä 10 linja-autoa otetaan huomioon tavoitteen saavuttamisessa riippumatta siitä, ostaako palveluntarjoaja uusia linja-autoja vai käyttääkö se olemassa olevia linja-autoja. Lisäksi jos toinen hankintaviranomainen/hankintayksikkö hankkii viiteajanjakson aikana yhden tai useamman linja-auton (esimerkiksi ostaa uuden linja-auton korvatakseen jonkin palveluhankintasopimuksen nojalla käytettävistä linja-autoista), tämä otetaan myös huomioon hankintojen vähimmäistavoitteen saavuttamisessa ja siitä olisi ilmoitettava tämän mukaisesti. On syytä huomata, että tässä tapauksessa toisen hankintaviranomaisen/-yksikön suorittama linja-auton hankinta otetaan huomioon riippumatta siitä, käytetäänkö sitä palveluhankintasopimuksen toteuttamiseen.

| | Tapaus 4: Viiteajanjakson aikana hankintaviranomainen tekee sopimuksen linja-autoverkkonsa hoitamisesta toisen hankintaviranomaisen tai ‐yksikön kanssa, johon sovelletaan direktiivien 2014/24/EU ja 2014/25/EU. Tämä edellyttää palveluhankintasopimuksen mukaan 10 linja-auton käyttöä; sopimus ei kuitenkaan kuulu näiden kahden direktiivin soveltamisalaan. Tässä tapauksessa ajoneuvoja ei kirjata palveluhankintasopimuksen osalta, koska se ei kuulu direktiivin soveltamisalaan; jos toinen hankintaviranomainen/hankintayksikkö kuitenkin hankkii viiteajanjakson aikana yhden tai useamman linja-auton (esimerkiksi ostaa uuden linja-auton korvatakseen jonkin palvelusopimuksen nojalla käytettävistä linja-autoista), tämä otetaan myös huomioon hankintojen vähimmäistavoitteen saavuttamisessa ja siitä olisi ilmoitettava tämän mukaisesti. On syytä huomata, että myös tässä tapauksessa toisen hankintaviranomaisen/-yksikön suorittama linja-auton hankinta otetaan huomioon riippumatta siitä, käytetäänkö sitä palveluhankintasopimuksen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

Tapaus 4: Viiteajanjakson aikana hankintaviranomainen tekee sopimuksen linja-autoverkkonsa hoitamisesta toisen hankintaviranomaisen tai ‐yksikön kanssa, johon sovelletaan direktiivien 2014/24/EU ja 2014/25/EU. Tämä edellyttää palveluhankintasopimuksen mukaan 10 linja-auton käyttöä; sopimus ei kuitenkaan kuulu näiden kahden direktiivin soveltamisalaan. Tässä tapauksessa ajoneuvoja ei kirjata palveluhankintasopimuksen osalta, koska se ei kuulu direktiivin soveltamisalaan; jos toinen hankintaviranomainen/hankintayksikkö kuitenkin hankkii viiteajanjakson aikana yhden tai useamman linja-auton (esimerkiksi ostaa uuden linja-auton korvatakseen jonkin palvelusopimuksen nojalla käytettävistä linja-autoista), tämä otetaan myös huomioon hankintojen vähimmäistavoitteen saavuttamisessa ja siitä olisi ilmoitettava tämän mukaisesti. On syytä huomata, että myös tässä tapauksessa toisen hankintaviranomaisen/-yksikön suorittama linja-auton hankinta otetaan huomioon riippumatta siitä, käytetäänkö sitä palveluhankintasopimuksen toteuttamiseen.

Jälkiasennukseen liittyvät kysymykset

19.   Direktiivin 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti jälkiasennussarjalla varustetut ajoneuvot, jotka täyttävät puhtaiden ja/tai päästöttömien ajoneuvojen määritelmän, voidaan ottaa huomioon arvioitaessa hankintojen vähimmäistavoitteiden saavuttamista. Miten jälkiasennussarjalla varustettujen ajoneuvojen määrä pitäisi ottaa huomioon TED-tietokannassa ja raportoinnissa?

On odotettavissa, että ajoneuvojen jälkiasennus ei useimmissa tapauksissa näy TED-tietokannassa esimerkiksi siksi, että se suoritetaan yrityksen sisällä, tai siksi, että siitä tehdään palveluhankintasopimus, joka ei kuulu direktiivin soveltamisalaan. Direktiivissä annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus käyttää jälkiasennusta kustannustehokkaana keinona tavoitteiden saavuttamiseksi, mutta useimmissa tapauksissa tämän vaihtoehdon käytöstä on ilmoitettava erikseen komission TED-tietokannasta suorittaman tietojen keruun lisäksi.

Tältä osin olisi muistettava, että jäsenvaltioiden on direktiivin 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitettava komissiolle direktiivin täytäntöönpanoa koskeva kertomus, jossa ilmoitetaan asianomaisten sopimusten kattamien ajoneuvojen lukumäärä ja luokat komission TED-tietokannasta toimittamien tietojen perusteella. Hankintojen vähimmäistavoitteiden noudattamista arvioidaan ensisijaisesti tämän kertomuksen eikä ainoastaan komission TED-tietokannasta keräämien lukujen perusteella.

Jos jälkiasennuksia käytetään hankintojen vähimmäistavoitteiden saavuttamiseksi eikä niitä oteta huomioon TED-tietokannassa ilmoitetuissa luvuissa, jäsenvaltioiden olisi kerättävä tiedot asianomaisilta hankintaviranomaisilta ja ‐yksiköiltä ja sisällytettävä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun kertomukseen niiden ajoneuvojen lukumäärä (kunkin luokan osalta), jotka jälkiasentamisen tuloksena täyttävät puhtaan ajoneuvon ja/tai päästöttömän ajoneuvon määritelmän. Tällä tavoin nämä ajoneuvot otetaan huomioon arvioitaessa hankintojen vähimmäistavoitteiden noudattamista.

20.   Miten jälkiasennussarjoilla varustetut ajoneuvot pitäisi käytännössä ottaa huomioon, jos ajoneuvot, jotka on hankittu jo ennen viiteajanjaksoa, muutetaan jälkiasennusten avulla puhtaiden ajoneuvojen määritelmän mukaisiksi viiteajanjakson aikana? Entä jos uusia puhtaita ajoneuvoja hankitaan ja niihin tehdään jälkiasennuksia saman viiteajanjakson aikana?

Sekä ennen viiteajanjakson alkua hankittujen ajoneuvojen jälkiasennukset että ajoneuvojen osto ja jälkiasennus saman viiteajanjakson aikana voidaan ottaa huomioon, vaikka tämän toteuttamistapa ja vaikutukset hankintojen vähimmäistavoitteisiin ovat hieman erilaiset, kuten seuraavista esimerkeistä käy ilmi.

| Käytännön esimerkkejä – kysymys 20

  Tapaus 1
  Hankintaviranomainen ostaa viiteajanjakson aikana 10 uutta dieselkäyttöistä linja-autoa. Hankintojen vähimmäistavoitteiden kannalta se on hankkinut 10 ajoneuvoa, joista yksikään ei ole puhdas.
  Tapaus 2
  Hankintaviranomainen ostaa viiteajanjakson aikana 10 uutta akkusähkökäyttöistä linja-autoa. Hankintojen vähimmäistavoitteiden kannalta se on hankkinut 10 puhdasta (päästötöntä) ajoneuvoa.
  Tapaus 3
  Hankintaviranomainen omistaa 10 dieselkäyttöistä linja-autoa, jotka on hankittu ennen uuden direktiivin voimaantuloa. Viiteajanjakson aikana se tekee niihin jälkiasennukset, joiden tuloksena ne käyttävät vain sähköä. Hankintojen vähimmäistavoitteiden kannalta se on hankkinut 10 puhdasta (päästötöntä) ajoneuvoa. Tässä mielessä tämän tapauksen vaikutus on tosiasiallisesti sama kuin tapauksen 2 vaikutus.
  Tapaus 4
  Hankintaviranomainen ostaa viiteajanjakson aikana 10 uutta dieselkäyttöistä linja-autoa; tämän jälkeen se tekee niihin saman viiteajanjakson aikana jälkiasennukset, joiden tuloksena niistä tulee akkusähkökäyttöisiä. Tässä tapauksessa kirjataan kaksi erillistä hankintaa: ensinnäkin kymmenen muun kuin puhtaan ajoneuvon hankinta (sama kuin tapauksessa 1) ja sitten kymmenen päästöttömän puhtaan ajoneuvon hankinta (jälkiasennuksen avulla) (sama kuin tapauksessa 3). Yhteensä tämä lasketaan siis 20 ajoneuvon hankkimiseksi, joista 10 on päästöttömiä ja 10 muita kuin puhtaita ajoneuvoja. |
| --- |

Käytännön esimerkkejä – kysymys 20

Tapaus 1

Hankintaviranomainen ostaa viiteajanjakson aikana 10 uutta dieselkäyttöistä linja-autoa. Hankintojen vähimmäistavoitteiden kannalta se on hankkinut 10 ajoneuvoa, joista yksikään ei ole puhdas.

Tapaus 2

Hankintaviranomainen ostaa viiteajanjakson aikana 10 uutta akkusähkökäyttöistä linja-autoa. Hankintojen vähimmäistavoitteiden kannalta se on hankkinut 10 puhdasta (päästötöntä) ajoneuvoa.

Tapaus 3

Hankintaviranomainen omistaa 10 dieselkäyttöistä linja-autoa, jotka on hankittu ennen uuden direktiivin voimaantuloa. Viiteajanjakson aikana se tekee niihin jälkiasennukset, joiden tuloksena ne käyttävät vain sähköä. Hankintojen vähimmäistavoitteiden kannalta se on hankkinut 10 puhdasta (päästötöntä) ajoneuvoa. Tässä mielessä tämän tapauksen vaikutus on tosiasiallisesti sama kuin tapauksen 2 vaikutus.

Tapaus 4

Hankintaviranomainen ostaa viiteajanjakson aikana 10 uutta dieselkäyttöistä linja-autoa; tämän jälkeen se tekee niihin saman viiteajanjakson aikana jälkiasennukset, joiden tuloksena niistä tulee akkusähkökäyttöisiä. Tässä tapauksessa kirjataan kaksi erillistä hankintaa: ensinnäkin kymmenen muun kuin puhtaan ajoneuvon hankinta (sama kuin tapauksessa 1) ja sitten kymmenen päästöttömän puhtaan ajoneuvon hankinta (jälkiasennuksen avulla) (sama kuin tapauksessa 3). Yhteensä tämä lasketaan siis 20 ajoneuvon hankkimiseksi, joista 10 on päästöttömiä ja 10 muita kuin puhtaita ajoneuvoja.

TED-tietokannan käyttöön liittyvät kysymykset

21.   Miten TED-tietokantaa käytetään direktiivin täytäntöönpanon seurantaan? Mitä hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden on kirjattava TED-tietokantaan direktiivin soveltamiseksi?

Jokaisesta direktiivin soveltamisalaan kuuluvasta hankinnasta on kerättävä seuraavat tiedot: hankinnan kohteena olevien ajoneuvojen kokonaismäärä; direktiivin 4 artiklan 4 kohdassa määriteltyjen ”puhtaiden ajoneuvojen” määrä ja direktiivin 4 artiklan 5 kohdassa määriteltyjen ”päästöttömien raskaiden hyötyajoneuvojen” määrä (ajoneuvojen kokonaismäärästä).

Nämä tiedot ovat tiedossa sopimuksen tekohetkellä, ja ne annetaan usein jo jossakin TED-tietokannan avoimista tekstikentistä. Koska näitä tietoja ei tällä hetkellä vaadita, näin ei kuitenkaan aina ole. Vaikka nämä tiedot annetaan TED-tietokannassa, niitä ei myöskään aina merkitä samaan tekstikenttään, koska tätä koskevaa selkeää vaatimusta ei ole. Tällä hetkellä näitä tietoja ei siis voida hakea automaattisesti TED-tietokannasta, ja merkityksellisten tietojen manuaalinen poiminta vie paljon aikaa.

Näistä syistä sähköisten lomakkeiden seuraavassa versiossa, joka on otettu käyttöön vakiolomakkeiden vahvistamisesta julkisiin hankintoihin liittyvien ilmoitusten julkaisemista varten annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/1780 (11), on kaikille sopimuksille, joilla on direktiivin kannalta merkityksellinen CPV-koodi, seuraavat kolme kenttää:

| — | BT-715 – Ajoneuvot – Direktiivin 2009/33/EY soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvojen lukumäärä yhteensä (riippumatta siitä, ovatko ne puhtaita vai eivät). Nämä ajoneuvot on joko ostettu, leasingvuokrattu, vuokrattu, hankittu osamaksulla tai niiden käyttö on sopimusperusteisesti sidottu direktiivin 2009/33/EY soveltamisalaan kuuluvan hankitun palvelun tarjoamiseen. |
| --- | --- |

—

BT-715 – Ajoneuvot – Direktiivin 2009/33/EY soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvojen lukumäärä yhteensä (riippumatta siitä, ovatko ne puhtaita vai eivät). Nämä ajoneuvot on joko ostettu, leasingvuokrattu, vuokrattu, hankittu osamaksulla tai niiden käyttö on sopimusperusteisesti sidottu direktiivin 2009/33/EY soveltamisalaan kuuluvan hankitun palvelun tarjoamiseen.

| — | BT-716 – Puhtaat ajoneuvot – Direktiivissä 2009/33/EY määriteltyjen ja sen soveltamisalaan kuuluvien puhtaiden ajoneuvojen lukumäärä. Nämä ajoneuvot on joko ostettu, leasingvuokrattu, vuokrattu, hankittu osamaksulla tai niiden käyttö on sopimusperusteisesti sidottu direktiivin 2009/33/EY soveltamisalaan kuuluvan hankitun palvelun tarjoamiseen. |
| --- | --- |

—

BT-716 – Puhtaat ajoneuvot – Direktiivissä 2009/33/EY määriteltyjen ja sen soveltamisalaan kuuluvien puhtaiden ajoneuvojen lukumäärä. Nämä ajoneuvot on joko ostettu, leasingvuokrattu, vuokrattu, hankittu osamaksulla tai niiden käyttö on sopimusperusteisesti sidottu direktiivin 2009/33/EY soveltamisalaan kuuluvan hankitun palvelun tarjoamiseen.

| — | BT-725 – Päästöttömät ajoneuvot – Direktiivissä 2009/33/EY määriteltyjen ja sen soveltamisalaan kuuluvien päästöttömien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä. Nämä ajoneuvot on joko ostettu, leasingvuokrattu, vuokrattu, hankittu osamaksulla tai niiden käyttö on sopimusperusteisesti sidottu direktiivin 2009/33/EY soveltamisalaan kuuluvan hankitun palvelun tarjoamiseen. |
| --- | --- |

—

BT-725 – Päästöttömät ajoneuvot – Direktiivissä 2009/33/EY määriteltyjen ja sen soveltamisalaan kuuluvien päästöttömien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä. Nämä ajoneuvot on joko ostettu, leasingvuokrattu, vuokrattu, hankittu osamaksulla tai niiden käyttö on sopimusperusteisesti sidottu direktiivin 2009/33/EY soveltamisalaan kuuluvan hankitun palvelun tarjoamiseen.

Kun nämä uudet sähköiset lomakkeet ovat käytössä, on mahdollista poimia automaattisesti tieliikenteen moottoriajoneuvojen määrä sekä puhtaiden ja päästöttömien tieliikenteen moottoriajoneuvojen määrä. Tämä helpottaa tilausten rekisteröintiä ja seurantaa kaikissa jäsenvaltioissa. Komissio kokoaa nämä tiedot yhteen ja julkaisee ne verkkosivustollaan.

On huomattava, että edellä mainitut kentät (BT-715, BT-716 ja BT-725), joita käytetään sähköisten lomakkeiden avulla tapahtuvaan seurantaan, ovat valinnaisesti täytettäviä. Jos jäsenvaltiot aikovat sallia direktiivin täytäntöönpanon seurannan TED-tietokannan avulla, on suositeltavaa, että ne tekevät näiden kenttien täyttämisestä pakollista kansallisella tasolla. Jos näitä kenttiä ei käytetä jäsenvaltiossa, kansallisella tasolla on perustettava jonkinlainen erityinen seuranta- ja raportointijärjestelmä.

22.   Jäsenvaltioiden edellytetään saattavan voimaan direktiivin 2019/1161 noudattamiseksi tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 2. elokuuta 2021; uudet sähköiset lomakkeet, mukaan lukien TED-tietokannan erityiset kentät, ovat kuitenkin käytettävissä vasta 14. marraskuuta 2022 alkaen. Miten edistymistä seurataan tällä välin?

Erityisten kenttien (ajoneuvojen määrä, puhtaiden ajoneuvojen määrä, päästöttömien ajoneuvojen määrä) sisällyttäminen uusiin sähköisiin lomakkeisiin mahdollistaa tietojen automaattisen keräämisen TED-tietokannasta. Voimaansaattamisajan päättymisen (2. elokuuta 2021) ja TED-tietokannan uusien sähköisten lomakkeiden käyttöönoton välisenä aikana tiedot kunkin sopimuksen kattamien ajoneuvojen, puhtaiden ajoneuvojen ja päästöttömien ajoneuvojen lukumäärästä voidaan merkitä tekstikenttään II.2.14 ”Lisätiedot”. Jäsenvaltioita kehotetaan direktiivin voimaansaattamisen ja täytäntöönpanon yhteydessä täsmentämään, että tätä vapaata tekstikenttää olisi käytettävä tähän tarkoitukseen näiden tietojen keräämisen helpottamiseksi.

23.   TED-tietokannassa julkaistavien jälki-ilmoitusten yhteydessä saattaa syntyä ongelma sellaisten sopimusten suhteen, jotka kattavat eri luokkiin kuuluvia ajoneuvoja, joille on vahvistettu eri prosenttiosuudet (esimerkiksi linja-autot ja henkilöautot). Miten hankintaviranomaisen/-yksikön olisi tällaisessa tapauksessa raportoitava hankinta?

Nykyisen kokemuksen perusteella on odotettavissa, että tämä ongelma koskee vain suhteellisen harvoja jälki-ilmoituksia. Yleisesti ottaen hankintaviranomaisia ja ‐yksiköitä olisi kannustettava käyttämään mahdollisuuksien mukaan erillisiä osia eri ajoneuvoluokkia varten.

Jos jälki-ilmoituksen on katettava eri ajoneuvoluokkia, suositellaan seuraavaa toimintatapaa:

| — | Ilmoitetaan molempien ajoneuvoluokkien CPV-koodit; pääasialliseksi CPV-koodiksi valitaan sen ajoneuvoluokan koodi, jossa on eniten ajoneuvoja, ja muiden ajoneuvoluokkien koodit valitaan toissijaisiksi CPV-koodeiksi (esimerkiksi jos ilmoitus koskee 10:tä linja-autoa ja 5:tä pakettiautoa, valitaan pääasialliseksi CPV-koodiksi se, joka koskee linja-autoja, ja toissijaiseksi CPV-koodiksi pakettiautoja koskeva koodi). |
| --- | --- |

—

Ilmoitetaan molempien ajoneuvoluokkien CPV-koodit; pääasialliseksi CPV-koodiksi valitaan sen ajoneuvoluokan koodi, jossa on eniten ajoneuvoja, ja muiden ajoneuvoluokkien koodit valitaan toissijaisiksi CPV-koodeiksi (esimerkiksi jos ilmoitus koskee 10:tä linja-autoa ja 5:tä pakettiautoa, valitaan pääasialliseksi CPV-koodiksi se, joka koskee linja-autoja, ja toissijaiseksi CPV-koodiksi pakettiautoja koskeva koodi).

| — | Erityisiin kenttiin merkitään ainoastaan niiden sen luokan ajoneuvojen lukumäärä, jossa ajoneuvoja on eniten (esimerkiksi jos ilmoitus koskee 10:tä linja-autoa ja 5:tä pakettiautoa, merkitään vain 10 linja-autoa). |
| --- | --- |

—

Erityisiin kenttiin merkitään ainoastaan niiden sen luokan ajoneuvojen lukumäärä, jossa ajoneuvoja on eniten (esimerkiksi jos ilmoitus koskee 10:tä linja-autoa ja 5:tä pakettiautoa, merkitään vain 10 linja-autoa).

| — | Muiden ajoneuvojen lukumäärä merkitään kenttään II.2.14 ”Lisätiedot”. |
| --- | --- |

—

Muiden ajoneuvojen lukumäärä merkitään kenttään II.2.14 ”Lisätiedot”.

24.   Mitä tapahtuu, jos hankintaviranomainen tai ‐yksikkö käyttää TED-tietokannan sähköisiä lomakkeita sellaisiin sopimuksiin, jotka eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan esimerkiksi siksi, että ne alittavat vähimmäisarvot, tai siksi, että hankitut ajoneuvot eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan? Miten voidaan välttää se, että näiden sopimusten kattamat ajoneuvot otetaan huomioon direktiivin mukaisissa hankintojen vähimmäistavoitteissa, vaikka ne eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan?

Jos sähköistä lomaketta käytetään sopimukseen, joka ei kuulu direktiivin soveltamisalaan (esimerkiksi koska sen arvo alittaa kynnysarvon), erityiset kentät (direktiivin soveltamisalaan kuuluvien hankittujen ajoneuvojen lukumäärä, puhtaiden ajoneuvojen lukumäärä ja päästöttömien ajoneuvojen lukumäärä) olisi joko jätettävä tyhjiksi tai niihin olisi merkittävä ”0”, jotta vastaavaa ajoneuvojen määrää ei oteta huomioon poimittaessa lukuja TED-tietokannasta.

25.   Direktiivin 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan jäsenvaltiot voivat määrittää julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten kynnysarvon, joka saa olla enintään yhtä suuri kuin asetuksen (EY) N:o 1370/2007 5 artiklan 4 kohdassa vahvistettu kynnysarvo. Jos jäsenvaltio asettaa alhaisemman kynnysarvon, miten näitä sopimuksia voidaan seurata TED-tietokannassa?

Jos jäsenvaltio päättää asettaa alhaisemman kynnysarvon, TED-tietokantaan olisi periaatteessa voitava kirjata asetuksen (EY) N:o 1370/2007 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun EU:n kynnysarvon alittavat julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset.

Jos tietty sopimus on rekisteröitävä TED-tietokantaan jo kansallisten sääntöjen nojalla, tieliikenteen moottoriajoneuvojen määrän kirjaaminen kyseiseen sähköiseen lomakkeeseen on helppoa ja aiheuttaa hyvin vähäisen hallinnollisen lisärasitteen.

Jos sopimusta ei tällä hetkellä tarvitse ilmoittaa, ilmoittamista varten on erilaisia vaihtoehtoja; niihin kaikkiin liittyy kuitenkin tietty hallinnollinen rasitus:

| — | Jäsenvaltiot voivat vaatia, että kyseinen sopimus ilmoitetaan TED-tietokantaan. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot voivat vaatia, että kyseinen sopimus ilmoitetaan TED-tietokantaan.

| — | Vaihtoehtoisesti jäsenvaltiot voivat vaatia hankintaviranomaisia ja ‐yksiköitä ilmoittamaan näiden sopimusten kattamien tieliikenteen moottoriajoneuvojen (sekä puhtaiden että päästöttömien ajoneuvojen) määrän kansallisella tasolla; tällöin jäsenvaltio voisi sisällyttää nämä luvut kansalliseen kertomukseen käyttämättä TED-tietokantaa. Näiden suhteellisen pienten sopimusten kattamien ajoneuvojen lukumäärän rinnakkainen raportointi merkitsisi myös tiettyä hallinnollista lisätaakkaa. |
| --- | --- |

—

Vaihtoehtoisesti jäsenvaltiot voivat vaatia hankintaviranomaisia ja ‐yksiköitä ilmoittamaan näiden sopimusten kattamien tieliikenteen moottoriajoneuvojen (sekä puhtaiden että päästöttömien ajoneuvojen) määrän kansallisella tasolla; tällöin jäsenvaltio voisi sisällyttää nämä luvut kansalliseen kertomukseen käyttämättä TED-tietokantaa. Näiden suhteellisen pienten sopimusten kattamien ajoneuvojen lukumäärän rinnakkainen raportointi merkitsisi myös tiettyä hallinnollista lisätaakkaa.

Jäsenvaltioita kehotetaan ottamaan huomioon näiden eri vaihtoehtojen edut ja vaikutukset, kun ne päättävät tästä asiasta saattaessaan direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä.

Kysymykset, jotka liittyvät ennen voimaansaattamisajan päättymistä aloitettuihin hankintoihin

26.   Vaikuttaako direktiivi voimassa oleviin palveluhankintasopimuksiin, jotka on tehty ennen 2. elokuuta 2021? Miten ajoneuvojen korvaamista näiden sopimusten puitteissa olisi kohdeltava?

Ennen 2. elokuuta 2021 tehdyt joukkoliikennepalveluja koskevat puitejärjestelyt tai julkiset palveluhankintasopimukset eivät kuulu direktiivin soveltamisalaan. Lisäksi – kuten edellä kysymyksen 13 yhteydessä selitettiin – vaikka palveluhankintasopimus kuuluisikin direktiivin soveltamisalaan, hankintojen vähimmäistavoitteen saavuttamisessa huomioon otettavien ajoneuvojen määrä on palvelun tarjoamiseen käytettävien ajoneuvojen määrä eikä niiden ajoneuvojen määrä, jotka palveluntarjoaja saattaa korvata sopimuksen aikana.

Kuten edellä kysymyksen 14 yhteydessä selitettiin tarkemmin, palveluntarjoajaa voidaan kuitenkin vaatia ilmoittamaan ajoneuvojen hankinnasta, jos se on itse hankintaviranomainen tai hankintayksikkö, johon sovelletaan direktiivin 2014/24/EU tai 2014/25/EU vaatimuksia.

| Käytännön esimerkkejä – kysymykset 17, 18 ja 26

  Tapaus 1: Hankintaviranomainen on tehnyt ennen 2. elokuuta 2021 sopimuksen linja-autoverkkonsa hoitamisesta sellaisen toimijan kanssa, joka ei ole direktiiveissä 2014/24/EU ja 2014/25/EU määritelty hankintaviranomainen tai hankintayksikkö. Palveluhankintasopimus ei kuulu direktiivin soveltamisalaan eikä sitä oteta huomioon hankintojen vähimmäistavoitteiden saavuttamisessa. Mitään sopimukseen sisältyvistä linja-autoista ei oteta huomioon tavoitteiden saavuttamisessa; linja-autojen mahdollisia korvaamisia ei myöskään oteta huomioon, eikä niitä tarvitse seurata/kirjata.
  Tapaus 2: Hankintaviranomainen on tehnyt ennen 2. elokuuta 2021 sopimuksen linja-autoverkkonsa hoitamisesta julkisen liikennelaitoksen kanssa, joka on myös direktiiveissä 2014/24/EU ja 2014/25/EU määritelty hankintaviranomainen tai hankintayksikkö. Palveluhankintasopimus ei kuulu direktiivin soveltamisalaan eikä sitä oteta huomioon hankintojen vähimmäistavoitteiden saavuttamisessa. Julkisen liikennelaitoksen linja-autojen hankinta kuuluu kuitenkin direktiivin soveltamisalaan. Jos liikennelaitos korvaa viiteajanjakson aikana yhden tai useamman palvelun tarjoamiseen käytettävistä linja-autoista, hankinta otetaan huomioon hankintojen vähimmäistavoitteen saavuttamisessa ja siitä on ilmoitettava tämän mukaisesti (on huomattava, että tässä tapauksessa linja-auton hankinta lasketaan mukaan riippumatta siitä, käytetäänkö sitä palveluhankintasopimuksen toteuttamisessa). |
| --- |

Käytännön esimerkkejä – kysymykset 17, 18 ja 26

Tapaus 1: Hankintaviranomainen on tehnyt ennen 2. elokuuta 2021 sopimuksen linja-autoverkkonsa hoitamisesta sellaisen toimijan kanssa, joka ei ole direktiiveissä 2014/24/EU ja 2014/25/EU määritelty hankintaviranomainen tai hankintayksikkö. Palveluhankintasopimus ei kuulu direktiivin soveltamisalaan eikä sitä oteta huomioon hankintojen vähimmäistavoitteiden saavuttamisessa. Mitään sopimukseen sisältyvistä linja-autoista ei oteta huomioon tavoitteiden saavuttamisessa; linja-autojen mahdollisia korvaamisia ei myöskään oteta huomioon, eikä niitä tarvitse seurata/kirjata.

Tapaus 2: Hankintaviranomainen on tehnyt ennen 2. elokuuta 2021 sopimuksen linja-autoverkkonsa hoitamisesta julkisen liikennelaitoksen kanssa, joka on myös direktiiveissä 2014/24/EU ja 2014/25/EU määritelty hankintaviranomainen tai hankintayksikkö. Palveluhankintasopimus ei kuulu direktiivin soveltamisalaan eikä sitä oteta huomioon hankintojen vähimmäistavoitteiden saavuttamisessa. Julkisen liikennelaitoksen linja-autojen hankinta kuuluu kuitenkin direktiivin soveltamisalaan. Jos liikennelaitos korvaa viiteajanjakson aikana yhden tai useamman palvelun tarjoamiseen käytettävistä linja-autoista, hankinta otetaan huomioon hankintojen vähimmäistavoitteen saavuttamisessa ja siitä on ilmoitettava tämän mukaisesti (on huomattava, että tässä tapauksessa linja-auton hankinta lasketaan mukaan riippumatta siitä, käytetäänkö sitä palveluhankintasopimuksen toteuttamisessa).

Kysymykset, jotka liittyvät direktiivin soveltamiseen puitejärjestelyihin ja dynaamisiin hankintajärjestelmiin

27.   Miten direktiivin vaatimuksia sovelletaan dynaamisen hankintajärjestelmän tai puitejärjestelyjen mukaisiin tarjouskilpailuihin?

Direktiiviä sovelletaan yksittäisiin hankintasopimuksiin, jotka on tehty puitejärjestelyn tai dynaamisten hankintajärjestelmien puitteissa. Jälki-ilmoitukset olisi otettava huomioon direktiivin soveltamiseksi sen 5 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti. Ne voidaan ilmoittaa seuraavasti:

| — | Dynaamisten hankintajärjestelmien osalta direktiivin 2014/24/EU 50 artiklan 3 kohdan mukaisesti: ”Hankintaviranomaisten on lähetettävä jälki-ilmoitus 30 päivän kuluessa kunkin dynaamiseen hankintajärjestelmään perustuvan hankintasopimuksen tekemisestä. Ne voivat kuitenkin ilmoittaa tulokset yhteen koottuina neljännesvuosittain. Tässä tapauksessa niiden on lähetettävä nämä yhteen kootut ilmoitukset 30 päivän kuluessa kunkin vuosineljänneksen päättymisestä.” |
| --- | --- |

—

Dynaamisten hankintajärjestelmien osalta direktiivin 2014/24/EU 50 artiklan 3 kohdan mukaisesti: ”Hankintaviranomaisten on lähetettävä jälki-ilmoitus 30 päivän kuluessa kunkin dynaamiseen hankintajärjestelmään perustuvan hankintasopimuksen tekemisestä. Ne voivat kuitenkin ilmoittaa tulokset yhteen koottuina neljännesvuosittain. Tässä tapauksessa niiden on lähetettävä nämä yhteen kootut ilmoitukset 30 päivän kuluessa kunkin vuosineljänneksen päättymisestä.”

| — | Puitejärjestelyyn sisältyvien yksittäisten sopimusten osalta sähköisen lomakkeen käyttötapaa selvennetään sähköisiä lomakkeita koskevan politiikan täytäntöönpanon käsikirjassa (”eForms Policy Implementation Handbook”); ks. etenkin seuraava ote käsikirjasta: |
| --- | --- |

—

Puitejärjestelyyn sisältyvien yksittäisten sopimusten osalta sähköisen lomakkeen käyttötapaa selvennetään sähköisiä lomakkeita koskevan politiikan täytäntöönpanon käsikirjassa (”eForms Policy Implementation Handbook”); ks. etenkin seuraava ote käsikirjasta:

”Sähköisiä lomakkeita voitaisiin käyttää puitejärjestelyihin sisältyvien yksittäisten sopimusten jälki-ilmoitusten julkaisemiseen neljännesvuosittain (viitaten puitejärjestelyä koskevaan ilmoitukseen), mitä ei edellytetä hankintadirektiiveissä (*). Tämä velvollisuus voidaan jakaa edelleen puitejärjestelyn tyypin mukaan: esimerkiksi kaikkien puitejärjestelyjen osalta tai vain useiden talouden toimijoiden kanssa tehtävien puitejärjestelyjen osalta.

Puitejärjestelyissä tehtyjä sopimuksia koskevien jälki-ilmoitusten julkaiseminen on tarpeen, jotta varmistetaan avoimuus käytettyjen veronmaksajien rahojen tosiasiallisesta määrästä ja, jos on kyse useiden talouden toimijoiden kanssa tehdystä puitejärjestelystä, jotta varmistetaan avoimuus siitä, kuka rahat tosiasiallisesti saa. (Se on tarpeen myös puhtaita ajoneuvoja koskevan direktiivin mukaisten ajoneuvojen ostojen tarkkaa mittaamista varten.)

28.   Sovelletaanko direktiiviä aiemmin perustettujen dynaamisten hankintajärjestelmien tai puitejärjestelyjen mukaisiin tarjouskilpailuihin, jos direktiivi tulee voimaan järjestelmän voimassaoloaikana?

Sovelletaanko direktiiviä aiemmin perustettujen dynaamisten hankintajärjestelmien tai puitejärjestelyjen mukaisiin tarjouskilpailuihin, jos direktiivi tulee voimaan järjestelmän voimassaoloaikana?

Ei. Direktiivin 3 artiklan 1 kohdan mukaan sen soveltamisalaan kuuluvat ainoastaan sopimukset, joista on lähetetty tarjouskilpailukutsu 2. elokuuta 2021 jälkeen. Dynaaminen hankintajärjestelmä tai puitejärjestely, jonka tarjouskilpailukutsu on lähetetty ennen kyseistä päivämäärää, jää siten direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, vaikka kyseiseen dynaamiseen hankintajärjestelmään perustuvat yksittäiset sopimukset voidaan tehdä kyseisen päivämäärän jälkeen. Ks. myös kysymys 7.

29.   Jos puitejärjestely tai dynaaminen hankintajärjestelmä perustetaan ensimmäisen viiteajanjakson aikana, mutta yksittäisiä sopimuksia tehdään toisen viiteajanjakson aikana, minkä ajanjakson osalta sopimusten kattamat ajoneuvot otetaan huomioon?

Jos puitejärjestely tai dynaaminen hankintajärjestelmä perustetaan ensimmäisen viiteajanjakson aikana, mutta yksittäisiä sopimuksia tehdään toisen viiteajanjakson aikana, minkä ajanjakson osalta sopimusten kattamat ajoneuvot otetaan huomioon?

Direktiivin 5 artiklan 2 kohdan mukaan huomioon otettava päivä on sopimuksen tekopäivä. Puitejärjestelyjen tai dynaamisten hankintajärjestelmien osalta tämä tarkoittaa yksittäisten sopimusten tekopäivää. Tästä syystä ensimmäisen viiteajanjakson aikana perustetun puitejärjestelyn tai dynaamisen hankintajärjestelmän perusteella toisen viiteajanjakson aikana tehtyjen yksittäisten hankintasopimusten kattamat ajoneuvot otetaan huomioon toisella viiteajanjaksolla.

Ks. myös kysymys 7.

Kysymykset, jotka liittyvät hankintoihin, joihin osallistuu eri jäsenvaltioiden hankintaviranomaisia

Kysymykset, jotka liittyvät hankintoihin, joihin osallistuu eri jäsenvaltioiden hankintaviranomaisia

30.   Jos järjestetään yhteishankinta, johon osallistuu hankintaviranomaisia/-yksiköitä eri jäsenvaltioista – esimerkiksi jos eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä järjestää puhtaiden linja-autojen yhteishankinnan jäsentensä puolesta eri jäsenvaltioissa – miten tämä olisi ilmoitettava TED-tietokannassa sen varmistamiseksi, että ajoneuvot jaetaan asianmukaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle hankintojen vähimmäistavoitteita ajatellen?

Jos järjestetään yhteishankinta, johon osallistuu hankintaviranomaisia/-yksiköitä eri jäsenvaltioista – esimerkiksi jos eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä järjestää puhtaiden linja-autojen yhteishankinnan jäsentensä puolesta eri jäsenvaltioissa – miten tämä olisi ilmoitettava TED-tietokannassa sen varmistamiseksi, että ajoneuvot jaetaan asianmukaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle hankintojen vähimmäistavoitteita ajatellen?

Edellä kuvatun kaltainen yhteishankinta kirjataan yhtenä merkintänä TED-tietokantaan; näin ollen vastaavat ajoneuvot kohdistettaisiin automaattisesti sille jäsenvaltiolle, jossa johtava hankintaviranomainen/-yksikkö sijaitsee. Jotta varmistetaan, että ajoneuvot jaetaan asianmukaisesti asianomaisten jäsenvaltioiden kesken hankintojen vähimmäistavoitteita varten, ajoneuvojen, puhtaiden ajoneuvojen ja päästöttömien ajoneuvojen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken olisi merkittävä kenttään II.2.14 ”Lisätiedot”. Tämän jälkeen komission yksiköt korjaavat järjestelmässä manuaalisesti näiden ajoneuvojen määrän, jotta voidaan ottaa huomioon niiden todellinen jakautuminen asianomaisten jäsenvaltioiden välillä.

---

(1)  EUVL L 120, 15.5.2009, s. 5.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1161, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, puhtaiden ja energiatehokkaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä annetun direktiivin 2009/33/EY muuttamisesta (EUVL L 188, 12.7.2019, s. 116).

2

(3)  EUVL L 151, 14.6.2018, s. 1.

3

(4)  EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1.

4

(5)  EUVL L 307, 28.10.2014, s. 1.

5

(6)  EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1. Asetuksen (EU) 2018/858 88 artiklan mukaisesti direktiivi 2007/46/EY kumotaan 1. syyskuuta 2020.

6

(7)  https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=12920&no=1

7

(8)  ”On syytä täsmentää, että johdinautoja pidetään päästöttöminä linja-autoina edellyttäen, että niiden käyttövoimana on vain sähkö tai että ne käyttävät vain päästötöntä käyttövoimajärjestelmää, kun ne eivät ole liitettynä verkkoon, ja että ne katsotaan joka tapauksessa puhtaiksi ajoneuvoiksi.”

8

(9)  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65.

9

(10)  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243.

10

(11)  EUVL L 272, 25.10.2019, s. 7.

11

---

| 22.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 352/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 352/13

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.9957 — Advent International/Otto/Hermes Parcelnet/Hermes Germany)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 352/02)

Komissio päätti 19. lokakuuta 2020 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9957. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9957. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 22.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 352/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 352/14

---

Euron kurssi (1)

21. lokakuuta 2020

(2020/C 352/03)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1852 |
| JPY | Japanin jeniä | 124,27 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4432 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,90754 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,3645 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0715 |
| ISK | Islannin kruunua | 164,60 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,9315 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,185 |
| HUF | Unkarin forinttia | 364,01 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,5740 |
| RON | Romanian leuta | 4,8758 |
| TRY | Turkin liiraa | 9,3084 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6733 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5557 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,1854 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7875 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,6067 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 343,08 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 19,4374 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,8879 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5755 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 17 342,44 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9115 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,539 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 91,4095 |
| THB | Thaimaan bahtia | 37,026 |
| BRL | Brasilian realia | 6,6118 |
| MXN | Meksikon pesoa | 24,9348 |
| INR | Intian rupiaa | 87,3745 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1852

JPY

Japanin jeniä

124,27

DKK

Tanskan kruunua

7,4432

GBP

Englannin puntaa

0,90754

SEK

Ruotsin kruunua

10,3645

CHF

Sveitsin frangia

1,0715

ISK

Islannin kruunua

164,60

NOK

Norjan kruunua

10,9315

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,185

HUF

Unkarin forinttia

364,01

PLN

Puolan zlotya

4,5740

RON

Romanian leuta

4,8758

TRY

Turkin liiraa

9,3084

AUD

Australian dollaria

1,6733

CAD

Kanadan dollaria

1,5557

HKD

Hongkongin dollaria

9,1854

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7875

SGD

Singaporen dollaria

1,6067

KRW

Etelä-Korean wonia

1 343,08

ZAR

Etelä-Afrikan randia

19,4374

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,8879

HRK

Kroatian kunaa

7,5755

IDR

Indonesian rupiaa

17 342,44

MYR

Malesian ringgitiä

4,9115

PHP

Filippiinien pesoa

57,539

RUB

Venäjän ruplaa

91,4095

THB

Thaimaan bahtia

37,026

BRL

Brasilian realia

6,6118

MXN

Meksikon pesoa

24,9348

INR

Intian rupiaa

87,3745

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 22.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 352/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 352/15

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.9975 – Warburg Pincus / Vista Equity Partners Management / Infoblox)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 352/04)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Warburg Pincus LLC (”Warburg Pincus”, Yhdysvallat), |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus LLC (”Warburg Pincus”, Yhdysvallat),

| — | Vista Equity Partners Management (”Vista”, Yhdysvallat), |
| --- | --- |

—

Vista Equity Partners Management (”Vista”, Yhdysvallat),

| — | Infoblox, Inc. (”Infoblox” tai ”kohde”, Yhdysvallat), tällä hetkellä yrityksen Vista yksinomaisessa määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

Infoblox, Inc. (”Infoblox” tai ”kohde”, Yhdysvallat), tällä hetkellä yrityksen Vista yksinomaisessa määräysvallassa.

Warburg Pincus ja Vista hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Infoblox. Tällä hetkellä yrityksellä Vista on yksinomainen määräysvalta yrityksessä Infoblox.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Warburg Pincus: pääomasijoitusyhtiö, joka sijoittaa pääasiassa yrityksiin eri toimialoilla, kuten kuluttaja-, teollisuus- ja yrityspalvelut, energia, rahoituspalvelut, terveydenhuolto, kiinteistöt sekä teknologia, media ja televiestintä, |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus: pääomasijoitusyhtiö, joka sijoittaa pääasiassa yrityksiin eri toimialoilla, kuten kuluttaja-, teollisuus- ja yrityspalvelut, energia, rahoituspalvelut, terveydenhuolto, kiinteistöt sekä teknologia, media ja televiestintä,

| — | Vista: yksityinen sijoitusyhtiö, joka hallinnoi useita tietotekniikkapalveluiden tarjonnan alalla toimiavia salkkuyhtiöitä, |
| --- | --- |

—

Vista: yksityinen sijoitusyhtiö, joka hallinnoi useita tietotekniikkapalveluiden tarjonnan alalla toimiavia salkkuyhtiöitä,

| — | Infoblox: toimittaa tietoteknisiä automaatio- ja turvallisuuspalveluita, mukaan lukien ohjelmistot ja laitteet, joilla automatisoidaan IP-osoitteiden osoittaminen ja hallinnoidaan nimipalvelujärjestelmää (”DNS”) sekä DNS-järjestelmän turvallisuusratkaisuja ja pilviverkkojen automaatioratkaisuja. |
| --- | --- |

—

Infoblox: toimittaa tietoteknisiä automaatio- ja turvallisuuspalveluita, mukaan lukien ohjelmistot ja laitteet, joilla automatisoidaan IP-osoitteiden osoittaminen ja hallinnoidaan nimipalvelujärjestelmää (”DNS”) sekä DNS-järjestelmän turvallisuusratkaisuja ja pilviverkkojen automaatioratkaisuja.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.9975 – Warburg Pincus / Vista Equity Partners Management / Infoblox

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, p. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 22.10.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 352/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 352/17

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2020/C 352/05)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”JABUGO”

EU-nro: PDO-ES-0009-AM02 – 3.10.2019

SAN (X) SMM ( )

1.   Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

Consejo Regulador de la Denominación de Origen Protegida Jabugo [suojatun alkuperänimityksen ”Jabugo” sääntelyneuvosto]

Avenida Infanta María Luisa 1, 21290-Jabugo (Huelva), Spain

+34 959127900

info@dopjabugo.es

Sääntelyneuvosto on virallisesti tunnustettu suojatun alkuperänimityksen ”Jabugo” hallinnoinnista vastaavaksi elimeksi kaikilla itsehallintoalueilla sovellettavista suojatuista alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä 12 päivänä toukokuuta 2015 annetun lain nro 6/2015 ensimmäisen täydentävän edellytyksen mukaisesti. Yksi sääntelyneuvoston erityistehtävistä on muutosten ehdottaminen eritelmään.

2.   Jäsenvaltio tai Kolmas Maa

Espanja

3.   Eritelmän kohta, jota/kohdat, joita muutos koskee

| ☐ | Tuotteen nimi |
| --- | --- |

☐

Tuotteen nimi

| ☒ | Tuotteen kuvaus |
| --- | --- |

☒

Tuotteen kuvaus

| ☒ | Maantieteellinen alue |
| --- | --- |

☒

Maantieteellinen alue

| ☒ | Alkuperätodisteet |
| --- | --- |

☒

Alkuperätodisteet

| ☒ | Tuotantomenetelmä |
| --- | --- |

☒

Tuotantomenetelmä

| ☐ | Yhteys maantieteelliseen alkuperään |
| --- | --- |

☐

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

| ☒ | Merkinnät |
| --- | --- |

☒

Merkinnät

| ☐ | Muu [täsmennettävä] |
| --- | --- |

☐

Muu [täsmennettävä]

| ☒ | Tuote-eritelmän noudattamisen tarkastamisesta vastaavat viranomaiset tai elimet |
| --- | --- |

☒

Tuote-eritelmän noudattamisen tarkastamisesta vastaavat viranomaiset tai elimet

4.   Muutoksen/muutosten tyyppi

| ☒ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

☒

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

| ☐ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

☐

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5.   Muutos/muutokset

Suojatun alkuperänimityksen (SAN) ”Jamón de Huelva” muuttaminen muotoon ”Jabugo (SAN)” on kiihdyttänyt viime vuosina havaittua suuntausta kohti huipputason tuotteita.

Tuotteen kuvaus

Tätä osiota on muutettu yksinkertaistamalla kolme tuoteluokkaa (luokka I ”Summum”, luokka II ”Excellens” ja luokka III ”Selección”) yhdeksi ykkösluokaksi. Tämä tarkoittaa, että tuote-eritelmä käsittää ainoastaan kinkun ja lavan, joka on peräisin yksinomaan tammenterhoilla ja muulla tammea kasvavien laidunniittyjen (dehesas) luonnonrehulla ruokituista 100-prosenttisesti puhdasrotuisista iberiansioista (kotoperäinen rotu).

Ensinnäkin 100-prosenttisesti puhdasrotuinen iberiansika on kotoperäinen ja karaistunut rotu, joka soveltuu täydellisesti tammea kasvaville laidunniityille ja vapaiden laidunten oloihin. Rotu ei lisäänny kovin tehokkaasti, ja iberiansian lihottaminen teurastusta varten vie melko paljon aikaa. Iberiansian lihassa on runsaasti rasvajuovia (marmorointia).

Toiseksi tammenterhot antavat lopputuotteelle ainutlaatuisia aistinvaraisia ominaisuuksia: niistä ovat peräisin tuotteen maku, tuoksu ja jälkivaiheen hajuaistimuksen voimakkuus ja kesto.

Yksinomaan tammenterhoilla ja luonnonrehulla ruokituista 100-prosenttisesti puhdasrotuisista iberiansioista peräisin oleva kinkku ja lapa ovatkin aistinvaraisilta ominaisuuksiltaan ensiluokkaisia. Lisäksi näiden edellytysten ansiosta voidaan säilyttää iberialaisen rodun puhtaus ja kestävä ekosysteemi.

Näistä syistä on tehty seuraavat muutokset:

| — | Risteytykset vierasperäiseen duroc-rotuun kuuluvien sikojen kanssa on kielletty. |
| --- | --- |

—

Risteytykset vierasperäiseen duroc-rotuun kuuluvien sikojen kanssa on kielletty.

| — | Tammenterhoilla ruokittujen tai tammenterhoilla ennen teurastusta ruokittujen sikojen osalta on poistettu maininta risteytettyjen sikojen ruhon vähimmäispainosta. |
| --- | --- |

—

Tammenterhoilla ruokittujen tai tammenterhoilla ennen teurastusta ruokittujen sikojen osalta on poistettu maininta risteytettyjen sikojen ruhon vähimmäispainosta.

| — | Laiduntaneiden rehulla ruokittujen sikojen käyttö on kielletty. |
| --- | --- |

—

Laiduntaneiden rehulla ruokittujen sikojen käyttö on kielletty.

| — | Tamminiityllä laiduntamiselle on vahvistettu alku- ja loppupäivämäärä iberiankinkkua koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Tamminiityllä laiduntamiselle on vahvistettu alku- ja loppupäivämäärä iberiankinkkua koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

| — | Laumoille on määritetty eläintiheys sen varmistamiseksi, että lihotusvaiheessa on käytössä laajaperäinen kasvatusjärjestelmä. |
| --- | --- |

—

Laumoille on määritetty eläintiheys sen varmistamiseksi, että lihotusvaiheessa on käytössä laajaperäinen kasvatusjärjestelmä.

| — | Luokan I nimi ”Summum” on poistettu, tosin sitä koskevia vaatimuksia ei ole muutettu. |
| --- | --- |

—

Luokan I nimi ”Summum” on poistettu, tosin sitä koskevia vaatimuksia ei ole muutettu.

| — | Luokka II ”Excellens” on poistettu. |
| --- | --- |

—

Luokka II ”Excellens” on poistettu.

| — | Luokka III ”Selección” on poistettu. |
| --- | --- |

—

Luokka III ”Selección” on poistettu.

| — | Maininta risteytetyistä sioista peräisin olevan kinkun ja lavan vähimmäispainosta on poistettu. |
| --- | --- |

—

Maininta risteytetyistä sioista peräisin olevan kinkun ja lavan vähimmäispainosta on poistettu.

Muutosten myötä EU:n kuluttajille halutaan lähettää selkeä ja yksiselitteinen viesti siitä, että Jabugo (SAN) kuuluu korkeimman mahdollisen vaatimustason markkinasegmenttiin. Tämä on myös linjassa varmennettuihin tuotteisiin liittyvän suuntauksen kanssa: luokkaan II kuuluu enää vain muutamia tuotteita ja määrä vähenee jatkuvasti, eikä luokkaan III luokitella enää lainkaan tuotteita.

Näin ollen muutos ei vaikuta korkeimpaan luokkaan kuuluviin tuotteisiin.

Yhtenäisen asiakirjan aiempi teksti:

”3.2   
  Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

[...]

Paino: vähintään 5,75 kilogrammaa kinkuilla, jotka ovat 100-prosenttista iberiansikaa, 7,00 kilogrammaa kinkuilla, jotka ovat iberiansikaa, 3,70 kilogrammaa lavoilla, jotka ovat 100-prosenttista iberiansikaa ja 4,00 kilogrammaa lavoilla, jotka ovat iberiansikaa.

[...]

Luokat

Raaka-aine saadaan 100-prosenttisista iberiansioista tai iberiansian ja duroc-rotuisen sian risteytyksistä, joissa iberiansian geneettisen perimän osuus on vähintään 75 prosenttia.

Eläinten rodun ja ruokintatavan mukaan kinkuille ja lavoille on vahvistettu seuraavat luokat:

| | Luokka I.Summum. Liha on peräisin 100-prosenttisista iberiansioista, joiden vähimmäisteurasikä on 14 kuukautta ja jotka on kasvatettu perinteisen menetelmän mukaan ja ruokittu tammea kasvavilla laidunniityillä yksinomaan tammenterhoilla ja muilla laidunniittyjen tyypillisillä luonnonvaroilla; luonnollinen raakakypsytys Huelvan maakunnan ylänköalueen mikroilmaston luonteenomaisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

Luokka I.Summum. Liha on peräisin 100-prosenttisista iberiansioista, joiden vähimmäisteurasikä on 14 kuukautta ja jotka on kasvatettu perinteisen menetelmän mukaan ja ruokittu tammea kasvavilla laidunniityillä yksinomaan tammenterhoilla ja muilla laidunniittyjen tyypillisillä luonnonvaroilla; luonnollinen raakakypsytys Huelvan maakunnan ylänköalueen mikroilmaston luonteenomaisissa olosuhteissa.

| | Luokka II.Excellens. Liha on peräisin perimältään 75-prosenttisista iberiansioista, jotka vastaavat muilta ominaisuuksiltaan luokassa I tarkoitettuja sikoja. |
| --- | --- |

Luokka II.Excellens. Liha on peräisin perimältään 75-prosenttisista iberiansioista, jotka vastaavat muilta ominaisuuksiltaan luokassa I tarkoitettuja sikoja.

| | Luokka III.Selección. Liha on peräisin perimältään vähintään 75-prosenttisista iberiansioista, jotka on lihotettu ulkoilmassa tammimetsien luonnonlaitumilla pääasiassa viljasta ja pelkokasveista koostuvalla rehulla ja teurastettu vähintään 12 kuukauden ikäisinä; luonnollinen raakakypsytys Huelvan maakunnan ylänköalueen mikroilmaston luonteenomaisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

Luokka III.Selección. Liha on peräisin perimältään vähintään 75-prosenttisista iberiansioista, jotka on lihotettu ulkoilmassa tammimetsien luonnonlaitumilla pääasiassa viljasta ja pelkokasveista koostuvalla rehulla ja teurastettu vähintään 12 kuukauden ikäisinä; luonnollinen raakakypsytys Huelvan maakunnan ylänköalueen mikroilmaston luonteenomaisissa olosuhteissa.

[...]”

Yhtenäisen asiakirjan uusi teksti:

”3.2   
  Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

[...]

Paino: kinkuilla vähintään 5,75 kilogrammaa ja lavoilla vähintään 3,7 kilogrammaa.

[...]

Nämä kinkut ja lavat ovat peräisin 100-prosenttisesti puhdasrotuisista iberiansioista, jotka on kasvatettu perinteisen menetelmän mukaan ja ruokittu tammea kasvavilla laidunniityillä (dehesa) yksinomaan tammenterhoilla ja muilla laidunniittyjen tyypillisillä luonnonvaroilla; luonnollinen suolaus ja ilmakuivaus Huelvan maakunnan ylänköalueen (La Sierra) mikroilmaston ainutlaatuisissa olosuhteissa.

[...]”

Yhtenäisen asiakirjan aiempi teksti:

”3.3   
  Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Tuotantoalue, jolla alkuperänimityksellä suojattujen tuotteiden raaka-aineena käytettävät iberiansiat kasvatetaan, käsittää iberiansian perinteisen kasvatusympäristön muodostavan maa- ja metsätalous- sekä metsälaiduntamisekosysteemin (dehesa), joka ulottuu laajoille alueille Extremadurassa ja Andalusiassa. Avaintekijät, jotka määrittävät iberiansikojen ja siten myös niistä saatujen alkuperänimityksellä ”Jabugo” suojattujen kinkkujen ja lapojen laadun ja antavat tuotteille niiden erityisominaisuudet, ovat sikojen ruokinta ja laajaperäinen kasvatustapa; niiden ansiosta eläimet voivat hyödyntää koko elinikänsä ajan kaikkia laidunniittyjen tarjoamia resursseja, tammenterhoja, luonnonrehua, nurmea ja sänkipeltoa.

Maantieteellinen tuotantoalue on rajattu, ja siellä toteutetaan seuraavat valvontatoimenpiteet erityisvaatimuksen noudattamisen varmistamiseksi: sikojen saatavilla kullakin laidunniityllä olevien eri puulajien tammenterhojen määrän arvioiminen; sikojen enimmäismäärän vahvistaminen ja laitumelle laskettavien eläinten yksilöiminen korvamerkillä; ilman ennakkoilmoitusta tehtävien tarkastuskäyntien avulla tapahtuva varmistaminen, että siat nauttivat ravinnokseen tammenterhoja ja luonnonlaidunrehua ja että laajaperäinen kasvatusjärjestelmä on käytössä koko lihotusvaiheen ajan.

SAN-tunnuksella ”Jabugo” suojattujen kinkkujen ja lapojen valmistukseen käytettävät ruhonosat ovat peräisin

| a) | tammenterhoilla ruokituista sioista tai tammenterhoilla ennen teurastusta ruokituista sioista; kyseiset eläimet on tarkoitettu teurastettaviksi välittömästi yksinomaan tammenterhoilla ja tammea kasvavien laidunniittyjen nurmirehulla tapahtuneen ruokinnan jälkeen. Laiduntamisen alkaessa kunkin erän yksittäisten sikojen keskimääräisen painon on oltava 92–115 kilogrammaa. Tammimetsissä tapahtuvan yli 60 päivää kestävän laiduntamisen aikana eläinten painon on kasvettava vähintään 46 kilogrammalla. Yksittäisten ruhojen painon on oltava 115 kg, lukuun ottamatta 100-prosenttisia iberiansikoja, joiden ruho painaa 108 kg; |
| --- | --- |

a)

tammenterhoilla ruokituista sioista tai tammenterhoilla ennen teurastusta ruokituista sioista; kyseiset eläimet on tarkoitettu teurastettaviksi välittömästi yksinomaan tammenterhoilla ja tammea kasvavien laidunniittyjen nurmirehulla tapahtuneen ruokinnan jälkeen. Laiduntamisen alkaessa kunkin erän yksittäisten sikojen keskimääräisen painon on oltava 92–115 kilogrammaa. Tammimetsissä tapahtuvan yli 60 päivää kestävän laiduntamisen aikana eläinten painon on kasvettava vähintään 46 kilogrammalla. Yksittäisten ruhojen painon on oltava 115 kg, lukuun ottamatta 100-prosenttisia iberiansikoja, joiden ruho painaa 108 kg;

| b) | laiduntaneista sioista; kyseisten eläinten ruokinta lihotusvaiheessa tapahtuu laajaperäisessä kasvatusjärjestelmässä (enintään 15 sikaa hehtaaria kohti) käyttäen tammea kasvavien laidunniittyjen tarjoamia resursseja ja pääasiassa viljasta ja palkokasveista koostuvaa rehua. Teurastusta edeltää laidunniityillä tapahtuva lihotusvaihe, joka kestää vähintään 60 päivää. Yksittäisten ruhojen painon on oltava 115 kg lukuun ottamatta 100-prosenttisia iberiansikoja, joiden ruho painaa 108 kg. |
| --- | --- |

b)

laiduntaneista sioista; kyseisten eläinten ruokinta lihotusvaiheessa tapahtuu laajaperäisessä kasvatusjärjestelmässä (enintään 15 sikaa hehtaaria kohti) käyttäen tammea kasvavien laidunniittyjen tarjoamia resursseja ja pääasiassa viljasta ja palkokasveista koostuvaa rehua. Teurastusta edeltää laidunniityillä tapahtuva lihotusvaihe, joka kestää vähintään 60 päivää. Yksittäisten ruhojen painon on oltava 115 kg lukuun ottamatta 100-prosenttisia iberiansikoja, joiden ruho painaa 108 kg.

Yhtenäisen asiakirjan uusi teksti:

”3.3   
  Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

SAN-tunnuksella ”Jabugo” suojattujen kinkkujen ja lapojen valmistukseen käytettävien etu- ja takaraajojen on oltava peräisin 100-prosenttisesti puhdasrotuisista iberiansioista, joiden ravinto tai teurastusta edeltävä ravinto sisältää paikallisen terminologian mukaisesti

tammenterhoja; kyseiset eläimet on tarkoitettu teurastettaviksi välittömästi yksinomaan tammenterhoilla sekä rautatammea, korkkitammea ja quejigo-lajin tammea kasvavien laidunniittyjen nurmirehulla tapahtuneen ruokinnan jälkeen. Laiduntamisen alkaessa kunkin erän yksittäisten sikojen keskimääräisen painon on oltava 92–115 kilogrammaa. Tammimetsissä tapahtuvan yli 60 päivää kestävän laiduntamisen aikana eläinten painon on kasvettava vähintään 46 kilogrammalla. Yksittäisten ruhojen on painettava vähintään 108 kilogrammaa.

Siat kasvatetaan perinteisen menetelmän mukaan ja teurastetaan aikaisintaan 14 kuukauden ikäisinä. Niitä ruokitaan teurastusta edeltävän laidunjakson ajan yksinomaan tammenterhoilla ja muilla tammea kasvavien laidunniittyjen tyypillisillä luonnonvaroilla. Tämä laidunjakso ajoittuu 1. lokakuuta ja 31. maaliskuuta välille.

Tuotantoalue, jolla suojattujen tuotteiden raaka-aineena käytettävät iberiansiat lihotetaan, koostuu laajoista laidunmetsistä (dehesas), jotka ulottuvat laajoille alueille Extremadurassa ja Andalusiassa. Avaintekijät, jotka määrittävät sikojen ja siten myös niistä saatujen alkuperänimityksellä ”Jabugo” suojattujen kinkkujen ja lapojen laadun ja antavat tuotteille niiden aistinvaraiset erityisominaisuudet, ovat sikojen ruokinta ja laajaperäinen kasvatustapa viimeisen vaiheen eli lihotusvaiheen aikana; näiden tekijöiden ansiosta eläimet voivat hyödyntää kaikkia laidunniittyjen tarjoamia resursseja, tammenterhoja, luonnonrehua ja sänkipeltoa.

Eläintiheys saa olla enintään 1,25 sikaa hehtaaria kohti, ja se määritetään erikseen kullekin tilalle sen perusteella, kuinka paljon rautatammen, korkkitammen ja quejigo-lajin tammen terhoja arvioidaan olevan sikojen saatavilla kullakin tammea kasvavalla laidunniityllä.”

Eritelmän aiempi teksti:

”B)   
  Tuotteen kuvaus

Tuotteen kuvaus

SAN-tunnuksella ”Jabugo” suojatut kinkut ja lavat ovat 100-prosenttisesti puhdasrotuisten iberiansikojen tai sellaisten duroc-risteytysten, joiden perimästä vähintään 75 prosenttia on iberiansika-rotua, suolattuja ja ilmakuivattuja etu- ja takaraajoja.

Seuraavat luokat perustuvat sikojen ruokavalioon ennen teurastusta ja alueella käytettyyn terminologiaan:

| a) | Tammenterhoilla ruokitut siat tai tammenterhoilla ennen teurastusta ruokitut siat: kyseiset eläimet on tarkoitettu teurastettaviksi välittömästi yksinomaan tammenterhoilla sekä rautatammea, korkkitammea ja quejigo-lajin tammea kasvavien laidunniittyjen nurmirehulla tapahtuneen ruokinnan jälkeen. Laiduntamisen alkaessa kunkin erän yksittäisten sikojen keskimääräisen painon on oltava 92–115 kilogrammaa. Tammimetsissä tapahtuvan yli 60 päivää kestävän laiduntamisen aikana eläinten painon on kasvettava vähintään 46 kilogrammalla. Yksittäisten ruhojen painon on oltava vähintään 115 kilogrammaa, lukuun ottamatta 100-prosenttisesti puhdasrotuisia iberiansikoja, joiden ruho painaa vähintään 108 kilogrammaa. |
| --- | --- |

a)

Tammenterhoilla ruokitut siat tai tammenterhoilla ennen teurastusta ruokitut siat: kyseiset eläimet on tarkoitettu teurastettaviksi välittömästi yksinomaan tammenterhoilla sekä rautatammea, korkkitammea ja quejigo-lajin tammea kasvavien laidunniittyjen nurmirehulla tapahtuneen ruokinnan jälkeen. Laiduntamisen alkaessa kunkin erän yksittäisten sikojen keskimääräisen painon on oltava 92–115 kilogrammaa. Tammimetsissä tapahtuvan yli 60 päivää kestävän laiduntamisen aikana eläinten painon on kasvettava vähintään 46 kilogrammalla. Yksittäisten ruhojen painon on oltava vähintään 115 kilogrammaa, lukuun ottamatta 100-prosenttisesti puhdasrotuisia iberiansikoja, joiden ruho painaa vähintään 108 kilogrammaa.

| b) | Laiduntaneet rehulla ruokitut siat: näiden eläinten ruokinta lihotusvaiheessa tapahtuu laajaperäisessä kasvatusjärjestelmässä käyttäen tammea kasvavien laidunniittyjen tarjoamia resursseja ja pääasiassa viljasta ja palkokasveista koostuvaa rehua. Teurastusta edeltää laidunniityillä tapahtuva lihotusvaihe, joka kestää vähintään 60 päivää. Yksittäisten ruhojen vähimmäispaino on 115 kilogrammaa lukuun ottamatta 100-prosenttisia iberiansikoja, joiden vähimmäispaino on 108 kilogrammaa. Eläintiheys saa olla enintään 15 sikaa hehtaaria kohti. |
| --- | --- |

b)

Laiduntaneet rehulla ruokitut siat: näiden eläinten ruokinta lihotusvaiheessa tapahtuu laajaperäisessä kasvatusjärjestelmässä käyttäen tammea kasvavien laidunniittyjen tarjoamia resursseja ja pääasiassa viljasta ja palkokasveista koostuvaa rehua. Teurastusta edeltää laidunniityillä tapahtuva lihotusvaihe, joka kestää vähintään 60 päivää. Yksittäisten ruhojen vähimmäispaino on 115 kilogrammaa lukuun ottamatta 100-prosenttisia iberiansikoja, joiden vähimmäispaino on 108 kilogrammaa. Eläintiheys saa olla enintään 15 sikaa hehtaaria kohti.

Kinkut ja lavat luokitellaan jäljempänä esitetyn luokittelun mukaisesti. Kyseessä on sovellettavista kansallisista vaatimuksista erillinen ja riippumaton luokitusjärjestelmä, jossa kinkut ja lavat luokitellaan seuraavien laatutekijöiden perusteella: rodun puhtaus, karjan kasvatustapa, yksinomaan tammimetsälaitumilta peräisin oleva ravinto, vähimmäisteurasikä sekä suolaus-ja ilmakuivausvaiheen kesto eli se, kuinka kauan kinkkuja suolataan ja ilmakuivataan Huelvan maakunnan ylänköalueen (La Sierra) luonnollisissa olosuhteissa.

Luokka I SUMMUM. Nämä kinkut ja lavat ovat peräisin 100-prosenttisista iberiansioista, joiden vähimmäisteurasikä on 14 kuukautta ja jotka on kasvatettu perinteisen menetelmän mukaan ja ruokittu tammea kasvavilla laidunniityillä yksinomaan tammenterhoilla ja muilla laidunniittyjen tyypillisillä luonnonvaroilla; luonnollinen suolaus ja ilmakuivaus Huelvan maakunnan ylänköalueen (La Sierra) mikroilmaston ainutlaatuisissa olosuhteissa.

Luokka II EXCELLENS. Nämä kinkut ja lavat ovat peräisin perimältään 75-prosenttisista iberiansioista, joiden vähimmäisteurasikä on 14 kuukautta ja jotka on kasvatettu perinteisen menetelmän mukaan ja ruokittu tammea kasvavilla laidunniityillä yksinomaan tammenterhoilla ja muilla laidunniittyjen tyypillisillä luonnonvaroilla; luonnollinen suolaus ja ilmakuivaus Huelvan maakunnan ylänköalueen (La Sierra) mikroilmaston ainutlaatuisissa olosuhteissa.

Luokka III SELECCIÓN. Nämä kinkut ja lavat ovat peräisin laiduntaneista, rehulla ruokituista, 100-prosenttisista tai vähintään 75-prosenttisista iberiansioista, jotka ovat laiduntaneet ulkoilmassa tammimetsien luonnonlaitumilla ja jotka on lihotettu tammimetsien luonnonlaitumilta peräisin olevilla luonnonvaroilla ja pääasiassa viljasta ja pelkokasveista koostuvalla rehulla ja teurastettu aikaisintaan 12 kuukauden ikäisinä; luonnollinen suolaus ja ilmakuivaus Huelvan maakunnan ylänköalueen (La Sierra) mikroilmaston luonnollisissa olosuhteissa.

[...]

Paino: vähintään 5,75 kilogrammaa kinkuilla, jotka ovat 100-prosenttista iberiansikaa, 7,00 kilogrammaa kinkuilla, jotka ovat iberiansikaa, 3,70 kilogrammaa lavoilla, jotka ovat 100-prosenttista iberiansikaa ja 4,00 kilogrammaa lavoilla, jotka ovat iberiansikaa.

[...]”

Eritelmän uusi teksti:

”B)   Tuotteen kuvaus

SAN-tunnuksella ”Jabugo” suojattujen suolattujen ja ilmakuivattujen kinkkujen ja lapojen valmistukseen käytettävät etu- ja takaraajat ovat peräisin 100-prosenttisesti puhdasrotuisista iberiansioista, joiden teurastusta edeltävä ravinto sisältää paikallisen terminologian mukaisesti

tammenterhoja; nämä perinteisellä menetelmällä kasvatetut siat on tarkoitettu teurastettaviksi välittömästi yksinomaan tammenterhoilla sekä rautatammea, korkkitammea ja quejigo-lajin tammea kasvavien laidunniittyjen nurmirehulla tapahtuneen ruokinnan jälkeen. Tämä laidunjakso ajoittuu 1. lokakuuta ja 31. maaliskuuta välille. Laiduntamisen alkaessa kunkin erän yksittäisten sikojen keskimääräisen painon on oltava 92–115 kilogrammaa. Tammimetsissä tapahtuvan yli 60 päivää kestävän laiduntamisen aikana eläinten painon on kasvettava vähintään 46 kilogrammalla. Vähimmäisteurasikä on 14 kuukautta. Yksittäisten ruhojen on painettava vähintään 108 kilogrammaa. Eläintiheys saa olla enintään 1,25 sikaa hehtaaria kohti, ja se määritetään erikseen kullekin tilalle sen perusteella, kuinka paljon rautatammen, korkkitammen ja quejigo-lajin tammen terhoja arvioidaan olevan sikojen saatavilla kullakin tammea kasvavalla laitumella.

Kinkut ja lavat suolataan ja ilmakuivataan luonnollisesti Huelvan maakunnan ylänköalueen (La Sierra) mikroilmaston ainutlaatuisissa olosuhteissa.

[...]

Paino: Kinkuilla vähintään 5,75 kilogrammaa ja lavoilla vähintään 3,70 kilogrammaa.

[...]”

Maantieteellinen alue

Maantieteellinen alue

Muutos vaikuttaa ainoastaan eritelmään, ja siinä on kyse tuotantoalueeseen kuuluvien maatalousalueiden nimien korvaamisesta niiden kuntien nimillä, joista maatalousalueet muodostuvat.

Yhtenäistä asiakirjaa on muutettu vain korvaamalla sanamuoto ”seuraavista maatalousalueista” sanamuodolla ”seuraavilla maatalousalueilla sijaitsevista kunnista”, jotta yhtenäinen asiakirja on yhdenmukainen eritelmän kanssa.

Näin ollen muutokset eivät vaikuta maantieteelliseen tuotantoalueeseen.

Yhtenäisen asiakirjan aiempi teksti:

”Tuotantoalue muodostuu seuraavista maatalousalueista, joilla esiintyy rautatammea, korkkitammea ja quejigo-lajin tammea kasvavia laidunmetsiä, Cáceresin ja Badajozin maakunnissa Extremaduran alueella sekä Sevillan, Córdoban, Huelvan, Cádizin ja Málagan maakunnissa Andalusiassa.”

Yhtenäisen asiakirjan uusi teksti:

”Tuotantoalue muodostuu seuraavilla maatalousalueilla sijaitsevista kunnista, joilla esiintyy rautatammea, korkkitammea ja quejigo-lajin tammea kasvavia laidunmetsiä, Cáceresin ja Badajozin maakunnissa Extremaduran alueella sekä Sevillan, Córdoban, Huelvan, Cádizin ja Málagan maakunnissa Andalusiassa:”

Eritelmän aiempi teksti:

”Niiden sikojen tuotantoalue, joista SAN-tunnuksella ”Jabugo” suojattujen kinkkujen ja lapojen valmistukseen käytettävät etu- ja takaraajat ovat peräisin, muodostuu seuraavilla maatalousalueilla sijaitsevista rautatammea, korkkitammea ja quejigo-lajin tammea kasvavista laidunmetsistä Sevillan, Córdoban, Huelvan, Cádizin ja Málagan maakunnissa Andalusian itsehallintoalueella sekä Cáceresin ja Badajozin maakunnissa Extremaduran itsehallintoalueella:

Extremadura:

| — | Cáceres: seuraavat alueet: Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás ja Coria. |
| --- | --- |

—

Cáceres: seuraavat alueet: Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás ja Coria.

| — | Badajoz: seuraavat alueet: Alburquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena ja Azuaya. |
| --- | --- |

—

Badajoz: seuraavat alueet: Alburquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena ja Azuaya.

Andalusia:

| — | Sevilla: Sierra Norten alue. |
| --- | --- |

—

Sevilla: Sierra Norten alue.

| — | Cordoba: seuraavat alueet: Los Pedroches, La Sierra ja Campiña Baja. |
| --- | --- |

—

Cordoba: seuraavat alueet: Los Pedroches, La Sierra ja Campiña Baja.

| — | Huelva: seuraavat alueet: La Sierra, Andévalo Occidental, Andévalo oriental ja Condado Campiña. |
| --- | --- |

—

Huelva: seuraavat alueet: La Sierra, Andévalo Occidental, Andévalo oriental ja Condado Campiña.

| — | Cádiz: La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar ja Campiña. |
| --- | --- |

—

Cádiz: La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar ja Campiña.

| — | Málaga: Serranía de Ronda.” |
| --- | --- |

—

Málaga: Serranía de Ronda.”

Eritelmän uusi teksti:

”Niiden sikojen tuotantoalue, joista SAN-tunnuksella ”Jabugo” suojattujen kinkkujen ja lapojen valmistukseen käytettävät etu- ja takaraajat ovat peräisin, muodostuu seuraavissa kunnissa sijaitsevista rautatammea, korkkitammea ja quejigo-lajin tammea kasvavista laidunmetsistä Sevillan, Córdoban, Huelvan, Cádizin ja Málagan maakunnissa Andalusian itsehallintoalueella sekä Cáceresin ja Badajozin maakunnissa Extremaduran itsehallintoalueella:

Extremadura:

| — | Cáceres: Abadía, Abertura, Acebo, Acehuche, Aceituna, Ahigal, Albalá, Alcántara, Alcollarín, Alcuéscar, Aldea del Cano, Aldeacentenera, Aldeanueva de la Vera, Aldeanueva del Camino, Aldehuela de Jerte, Alía, Aliseda, Almaraz, Almoharín, Arroyo de La Luz, Arroyomolinos de La Vera, Arroyomolinos, Baños de Montemayor, Barrado, Belvís de Monroy, Benquerencia, Berrocalejo, Berzocana, Bohonal de Ibor, Botija, Brozas, Cabañas del Castillo, Cabezabellosa, Cabezuela del Valle, Cabrero, Cáceres, Cachorrilla, Cadalso, Calzadilla, Caminomorisco, Campillo de Deleitosa, Campo Lugar, Cañamero, Cañaveral, Carbajo, Carcaboso, Carrascalejo, Casar de Cáceres, Casar de Palomero, Casares de las Hurdes, Casas de Don Antonio, Casas de Don Gómez, Casas de Millán, Casas de Miravete, Casas del Castañar, Casas del Monte, Casatejada, Casillas de Coria, Castañar de Ibor, Ceclavín, Cedillo, Cerezo, Cilleros, Collado, Conquista de La Sierra, Coria, Cuacos de Yuste, Deleitosa, Descargamaría, El Gordo, El Torno, Eljas, Escurial, Fresnedoso de Ibor, Galisteo, Garciaz, Garganta la Olla, Gargantilla, Gargüera, Garrovillas de Alconétar, Garvín, Gata, Guadalupe, Guijo de Coria, Guijo de Galisteo, Guijo de Granadilla, Guijo de Santa Bárbara, Herguijuela, Hernán-Pérez, Herrera de Alcántara, Herreruela, Hervás, Higuera, Hinojal, Holguera, Hoyos, Huélaga, Ibahernando, Jaraicejo, Jaraíz de La Vera, Jarandilla de La Vera, Jarilla, Jerte, La Aldea del Obispo, La Cumbre, La Garganta, La Granja, La Pesga, Ladrillar, Logrosán, Losar de La Vera, Madrigal de La Vera, Madrigalejo, Madroñera, Majadas, Malpartida de Cáceres, Malpartida de Plasencia, Marchagaz, Mata de Alcántara, Membrío, Mesas de Ibor, Miajadas, Millanes, Mirabel, Mohedas de Granadilla, Monroy, Montánchez, Montehermoso, Moraleja, Morcillo, Navaconcejo, Navalmoral de la Mata, Navalvillar de Ibor, Navas del Madroño, Navezuelas, Nuñomoral, Oliva de Plasencia, Palomero, Pasarón de La Vera, Pedroso de Acim, Peraleda de la Mata, Peraleda de San Román, Perales del Puerto, Pescueza, Piedras Albas, Pinofranqueado, Piornal, Plasencia, Plasenzuela, Portaje, Portezuelo, Pozuelo de Zarzón, Pueblonuevo de Miramontes, Puerto de Santa Cruz, Rebollar, Riolobos, Robledillo de Gata, Robledillo de la Vera, Robledillo de Trujillo, Robledollano, Romangordo, Rosalejo, Ruanes, Salorino, Salvatierra de Santiago, San Martín de Trevejo, Santa Ana, Santa Cruz de la Sierra, Santa Cruz de Paniagua, Santa Marta de Magasca, Santiago de Alcántara, Santiago del Campo, Santibáñez el Alto, Santibáñez el Bajo, Saucedilla, Segura de Toro, Serradilla, Serrejón, Sierra de Fuentes, Talaván, Talaveruela de la Vera, Talayuela, Tejeda de Tiétar, Tiétar, Toril, Tornavacas, Torre de Don Miguel, Torre de Santa María, Torrecilla de los Ángeles, Torrecillas de la Tiesa, Torrejón El Rubio, Torrejoncillo, Torremenga, Torremocha, Torreorgaz, Torrequemada, Trujillo, Valdastillas, Valdecañas de Tajo, Valdefuentes, Valdehúncar, Valdelacasa de Tajo, Valdemorales, Valdeobispo, Valencia de Alcántara, Valverde de La Vera, Valverde del Fresno, Vegaviana, Viandar de la Vera, Villa del Campo, Villa del Rey, Villamesías, Villamiel, Villanueva de la Sierra, Villanueva de la Vera, Villar de Plasencia, Villar del Pedroso, Villasbuenas de Gata, Zarza de Granadilla, Zarza de Montánchez, Zarza la Mayor ja Zorita. |
| --- | --- |

—

Cáceres: Abadía, Abertura, Acebo, Acehuche, Aceituna, Ahigal, Albalá, Alcántara, Alcollarín, Alcuéscar, Aldea del Cano, Aldeacentenera, Aldeanueva de la Vera, Aldeanueva del Camino, Aldehuela de Jerte, Alía, Aliseda, Almaraz, Almoharín, Arroyo de La Luz, Arroyomolinos de La Vera, Arroyomolinos, Baños de Montemayor, Barrado, Belvís de Monroy, Benquerencia, Berrocalejo, Berzocana, Bohonal de Ibor, Botija, Brozas, Cabañas del Castillo, Cabezabellosa, Cabezuela del Valle, Cabrero, Cáceres, Cachorrilla, Cadalso, Calzadilla, Caminomorisco, Campillo de Deleitosa, Campo Lugar, Cañamero, Cañaveral, Carbajo, Carcaboso, Carrascalejo, Casar de Cáceres, Casar de Palomero, Casares de las Hurdes, Casas de Don Antonio, Casas de Don Gómez, Casas de Millán, Casas de Miravete, Casas del Castañar, Casas del Monte, Casatejada, Casillas de Coria, Castañar de Ibor, Ceclavín, Cedillo, Cerezo, Cilleros, Collado, Conquista de La Sierra, Coria, Cuacos de Yuste, Deleitosa, Descargamaría, El Gordo, El Torno, Eljas, Escurial, Fresnedoso de Ibor, Galisteo, Garciaz, Garganta la Olla, Gargantilla, Gargüera, Garrovillas de Alconétar, Garvín, Gata, Guadalupe, Guijo de Coria, Guijo de Galisteo, Guijo de Granadilla, Guijo de Santa Bárbara, Herguijuela, Hernán-Pérez, Herrera de Alcántara, Herreruela, Hervás, Higuera, Hinojal, Holguera, Hoyos, Huélaga, Ibahernando, Jaraicejo, Jaraíz de La Vera, Jarandilla de La Vera, Jarilla, Jerte, La Aldea del Obispo, La Cumbre, La Garganta, La Granja, La Pesga, Ladrillar, Logrosán, Losar de La Vera, Madrigal de La Vera, Madrigalejo, Madroñera, Majadas, Malpartida de Cáceres, Malpartida de Plasencia, Marchagaz, Mata de Alcántara, Membrío, Mesas de Ibor, Miajadas, Millanes, Mirabel, Mohedas de Granadilla, Monroy, Montánchez, Montehermoso, Moraleja, Morcillo, Navaconcejo, Navalmoral de la Mata, Navalvillar de Ibor, Navas del Madroño, Navezuelas, Nuñomoral, Oliva de Plasencia, Palomero, Pasarón de La Vera, Pedroso de Acim, Peraleda de la Mata, Peraleda de San Román, Perales del Puerto, Pescueza, Piedras Albas, Pinofranqueado, Piornal, Plasencia, Plasenzuela, Portaje, Portezuelo, Pozuelo de Zarzón, Pueblonuevo de Miramontes, Puerto de Santa Cruz, Rebollar, Riolobos, Robledillo de Gata, Robledillo de la Vera, Robledillo de Trujillo, Robledollano, Romangordo, Rosalejo, Ruanes, Salorino, Salvatierra de Santiago, San Martín de Trevejo, Santa Ana, Santa Cruz de la Sierra, Santa Cruz de Paniagua, Santa Marta de Magasca, Santiago de Alcántara, Santiago del Campo, Santibáñez el Alto, Santibáñez el Bajo, Saucedilla, Segura de Toro, Serradilla, Serrejón, Sierra de Fuentes, Talaván, Talaveruela de la Vera, Talayuela, Tejeda de Tiétar, Tiétar, Toril, Tornavacas, Torre de Don Miguel, Torre de Santa María, Torrecilla de los Ángeles, Torrecillas de la Tiesa, Torrejón El Rubio, Torrejoncillo, Torremenga, Torremocha, Torreorgaz, Torrequemada, Trujillo, Valdastillas, Valdecañas de Tajo, Valdefuentes, Valdehúncar, Valdelacasa de Tajo, Valdemorales, Valdeobispo, Valencia de Alcántara, Valverde de La Vera, Valverde del Fresno, Vegaviana, Viandar de la Vera, Villa del Campo, Villa del Rey, Villamesías, Villamiel, Villanueva de la Sierra, Villanueva de la Vera, Villar de Plasencia, Villar del Pedroso, Villasbuenas de Gata, Zarza de Granadilla, Zarza de Montánchez, Zarza la Mayor ja Zorita.

| — | Badajoz: Acedera, Aceuchal, Ahillones, Alange, Albuera (La), Alburquerque, Alconchel, Alconera, Aljucen, Almendral, Almendralejo, Arroyo de San Servan, Atalaya, Azuaga, Badajoz, Barcarrota, Baterno, Benquerencia de la Serena, Berlanga, Bienvenida, Bodonal de la Sierra, Burguillos del Cerro, Cabeza del Buey, Cabeza la Vaca, Calamonte, Calera de León, Calzadilla de Los Barros, Campanario, Campillo de Llerena, Capilla, Carmonita, Carrascalejo (El), Casas de Don Pedro, Casas de Reina, Castilblanco, Castuera, Codosera (La), Cordobilla de Lacara, Coronada (La), Corte de Peleas, Cristina, Cheles, Don Alvaro, Don Benito, Entrin Bajo, Esparragalejo, Esparragosa de La Serena, Esparragosa de Lares, Feria, Fregenal de La Sierra, Fuenlabrada de los Montes, Fuente de Cantos, Fuente del Arco, Fuente del Maestre, Fuentes de Leon, Garbayuela, Garlitos, Garrovilla (La), Granja de Torrehermosa, Guareña, Haba (La), Helechosa, Herrera del Duque, Higuera de La Serena, Higuera de Llerena, Higuera de Vargas, Higuera La Real, Hinojosa del Valle, Hornachos, Jerez de Los Caballeros, Lapa (La), Llera, Llerena, Lobon, Magacela, Maguilla, Malcocinado, Malpartida de La Serena, Manchita, Medellin, Medina de Las Torres, Mengabril, Merida, Mirandilla, Monesterio, Montemolin, Monterrubio de La Serena, Montijo, Morera (La), Nava de Santiago (La), Navalvillar de Pela, Nogales, Oliva de La Frontera, Oliva de Merida, Olivenza, Orellana de la Sierra, Orellana la Vieja, Palomas, Parra (La), Peñalsordo, Peraleda del Zaucejo, Puebla de Alcocer, Puebla de La Reina, Puebla de Obando, Puebla de Sancho Perez, Puebla del Maestre, Puebla del Prior, Pueblo Nuevo del Guadiana, Quintana de La Serena, Reina, Rena, Retamal de Llerena, Ribera del Fresno, Risco, Roca de La Sierra (La), Salvaleon, Salvatierra de Los Barros, San Pedro de Merida, San Vicente de Alcantara, Sancti-Spiritus, Santa Amalia, Santa Marta, Santos de Maimona (Los), Segura de Leon, Siruela, Solana de Los Barros, Talarrubias, Talavera La Real, Taliga Tamurejo, Torre de Miguel Sesmero, Torremayor, Torremejia, Trasierra, Trujillanos, Usagre, Valdecaballeros, Valdetorres, Valencia de las Torres, Valencia del Mombuey, Valencia del Ventoso, Valle de La Serena, Valle de Matamoros, Valle de Santa Ana, Valverde de Burguillos, Valverde de Leganes, Valverde de Llerena, Valverde de Merida, Villafranca de los Barros, Villagarcia de la Torre, Villagonzalo, Villalba de Los Barros, Villanueva de la Serena, Villanueva del Fresno, Villar de Rena, Villar del Rey, Villarta de los Montes, Zafra, Zahinos, Zalamea de la Serena, Zarza (La) ja Zarza-Capilla. |
| --- | --- |

—

Badajoz: Acedera, Aceuchal, Ahillones, Alange, Albuera (La), Alburquerque, Alconchel, Alconera, Aljucen, Almendral, Almendralejo, Arroyo de San Servan, Atalaya, Azuaga, Badajoz, Barcarrota, Baterno, Benquerencia de la Serena, Berlanga, Bienvenida, Bodonal de la Sierra, Burguillos del Cerro, Cabeza del Buey, Cabeza la Vaca, Calamonte, Calera de León, Calzadilla de Los Barros, Campanario, Campillo de Llerena, Capilla, Carmonita, Carrascalejo (El), Casas de Don Pedro, Casas de Reina, Castilblanco, Castuera, Codosera (La), Cordobilla de Lacara, Coronada (La), Corte de Peleas, Cristina, Cheles, Don Alvaro, Don Benito, Entrin Bajo, Esparragalejo, Esparragosa de La Serena, Esparragosa de Lares, Feria, Fregenal de La Sierra, Fuenlabrada de los Montes, Fuente de Cantos, Fuente del Arco, Fuente del Maestre, Fuentes de Leon, Garbayuela, Garlitos, Garrovilla (La), Granja de Torrehermosa, Guareña, Haba (La), Helechosa, Herrera del Duque, Higuera de La Serena, Higuera de Llerena, Higuera de Vargas, Higuera La Real, Hinojosa del Valle, Hornachos, Jerez de Los Caballeros, Lapa (La), Llera, Llerena, Lobon, Magacela, Maguilla, Malcocinado, Malpartida de La Serena, Manchita, Medellin, Medina de Las Torres, Mengabril, Merida, Mirandilla, Monesterio, Montemolin, Monterrubio de La Serena, Montijo, Morera (La), Nava de Santiago (La), Navalvillar de Pela, Nogales, Oliva de La Frontera, Oliva de Merida, Olivenza, Orellana de la Sierra, Orellana la Vieja, Palomas, Parra (La), Peñalsordo, Peraleda del Zaucejo, Puebla de Alcocer, Puebla de La Reina, Puebla de Obando, Puebla de Sancho Perez, Puebla del Maestre, Puebla del Prior, Pueblo Nuevo del Guadiana, Quintana de La Serena, Reina, Rena, Retamal de Llerena, Ribera del Fresno, Risco, Roca de La Sierra (La), Salvaleon, Salvatierra de Los Barros, San Pedro de Merida, San Vicente de Alcantara, Sancti-Spiritus, Santa Amalia, Santa Marta, Santos de Maimona (Los), Segura de Leon, Siruela, Solana de Los Barros, Talarrubias, Talavera La Real, Taliga Tamurejo, Torre de Miguel Sesmero, Torremayor, Torremejia, Trasierra, Trujillanos, Usagre, Valdecaballeros, Valdetorres, Valencia de las Torres, Valencia del Mombuey, Valencia del Ventoso, Valle de La Serena, Valle de Matamoros, Valle de Santa Ana, Valverde de Burguillos, Valverde de Leganes, Valverde de Llerena, Valverde de Merida, Villafranca de los Barros, Villagarcia de la Torre, Villagonzalo, Villalba de Los Barros, Villanueva de la Serena, Villanueva del Fresno, Villar de Rena, Villar del Rey, Villarta de los Montes, Zafra, Zahinos, Zalamea de la Serena, Zarza (La) ja Zarza-Capilla.

Andalusia:

| — | Sevilla: Alanís, Almadén de la Plata, Aználcollar, Castilblanco de los Arroyos, Castillo de las Guardas, Cazalla de la Sierra, Constantina, Coripe, El Garrobo, El Madroño, El Pedroso, El Real de la Jara, El Ronquillo, Gerena, Guadalcanal, Guillena, Navas de la Concepción, Pruna, Puebla de los Infantes, Sanlúcar La Mayor, San Nicolás del Puerto ja Villanueva del Río y Minas. |
| --- | --- |

—

Sevilla: Alanís, Almadén de la Plata, Aználcollar, Castilblanco de los Arroyos, Castillo de las Guardas, Cazalla de la Sierra, Constantina, Coripe, El Garrobo, El Madroño, El Pedroso, El Real de la Jara, El Ronquillo, Gerena, Guadalcanal, Guillena, Navas de la Concepción, Pruna, Puebla de los Infantes, Sanlúcar La Mayor, San Nicolás del Puerto ja Villanueva del Río y Minas.

| — | Cordoba: Adamuz, Alcaracejos, Almodóvar del Río, Añora, Belalcazar, Belmez, Cardeña, Castro del Río, Conquista, Córdoba, Dos Torres, El Carpio, El Guijo, El Viso, Espiel, Fuente la Lancha, Fuente Obejuna, Hinojosa del Duque, Hornachuelos, La Granjuela, la Rambla, Los Blázquez, Montoro, Obejo, Pedroche, Palma del Río, Peñarroya-Pueblo Nuevo, Posadas, Pozoblanco, Santaella, Santa Eufemia, Torrecampo, Valsequillo, Villafranca de Córdoba, Villaharta, Villanueva de Córdoba, Villanueva del Duque, Villanueva del Rey, Villaralto ja Villaviciosa de Córdoba. |
| --- | --- |

—

Cordoba: Adamuz, Alcaracejos, Almodóvar del Río, Añora, Belalcazar, Belmez, Cardeña, Castro del Río, Conquista, Córdoba, Dos Torres, El Carpio, El Guijo, El Viso, Espiel, Fuente la Lancha, Fuente Obejuna, Hinojosa del Duque, Hornachuelos, La Granjuela, la Rambla, Los Blázquez, Montoro, Obejo, Pedroche, Palma del Río, Peñarroya-Pueblo Nuevo, Posadas, Pozoblanco, Santaella, Santa Eufemia, Torrecampo, Valsequillo, Villafranca de Córdoba, Villaharta, Villanueva de Córdoba, Villanueva del Duque, Villanueva del Rey, Villaralto ja Villaviciosa de Córdoba.

| — | Huelva: Alajar, Almonaster la Real, Alosno, Aracena, Aroche, Arroyomolinos de León, Ayamonte, Beas, Berrocal, Bollullos Par del Condado, Cabezas Rubias, Cala, Calañas, Campofrío, Cañaveral de León, Cartaya, Castaño del Robledo, Corteconcepción, Cortelazor, Cortegana, Cumbres de Enmedio, Cumbres de San Bartolomé, Cumbres Mayores, Chucena, El Almendro, El Campillo, El Cerro del Andévalo, El Granado, Encinasola, Escacena del Campo, Fuenteheridos, Galaroza, Gibraleón, Higuera de la Sierra, Hinojales, Hinojos, Jabugo, La Granada de Rio Tinto, La Nava, La Palma del Condado, La Zarza, Linares de la Sierra, Los Marines, Manzanilla, Minas de Río Tinto, Nerva, Niebla, Paterna del Campo, Paymogo, Puebla de Guzmán, Puerto Moral, Rociana del Condado, Rosal de la Frontera, San Bartolomé de la Torre, San Juan del Puerto, Sanlúcar del Guadiana, San Silvestre de Guzmán, Santa Ana la Real, Santa Bárbara de Casa, Santa Olalla del Cala, Tharsis, Trigueros, Valdelarco, Valverde del Camino, Villablanca, Villalba del Alcor, Villanueva de las Cruces, Villanueva de los Castillejos, Villarrasa, Zalamea la Real ja Zufre. |
| --- | --- |

—

Huelva: Alajar, Almonaster la Real, Alosno, Aracena, Aroche, Arroyomolinos de León, Ayamonte, Beas, Berrocal, Bollullos Par del Condado, Cabezas Rubias, Cala, Calañas, Campofrío, Cañaveral de León, Cartaya, Castaño del Robledo, Corteconcepción, Cortelazor, Cortegana, Cumbres de Enmedio, Cumbres de San Bartolomé, Cumbres Mayores, Chucena, El Almendro, El Campillo, El Cerro del Andévalo, El Granado, Encinasola, Escacena del Campo, Fuenteheridos, Galaroza, Gibraleón, Higuera de la Sierra, Hinojales, Hinojos, Jabugo, La Granada de Rio Tinto, La Nava, La Palma del Condado, La Zarza, Linares de la Sierra, Los Marines, Manzanilla, Minas de Río Tinto, Nerva, Niebla, Paterna del Campo, Paymogo, Puebla de Guzmán, Puerto Moral, Rociana del Condado, Rosal de la Frontera, San Bartolomé de la Torre, San Juan del Puerto, Sanlúcar del Guadiana, San Silvestre de Guzmán, Santa Ana la Real, Santa Bárbara de Casa, Santa Olalla del Cala, Tharsis, Trigueros, Valdelarco, Valverde del Camino, Villablanca, Villalba del Alcor, Villanueva de las Cruces, Villanueva de los Castillejos, Villarrasa, Zalamea la Real ja Zufre.

| — | Cádiz: Alcalá de los Gazules, Alcalá del Valle, Algar, Algeciras, Algodonales, Arcos de la Frontera, Barbate, Benalup-Casas Viejas, Benaocaz, Bornos, Castellar de la Frontera, Chiclana de la Frontera, El Bosque, Grazalema, El Gastor, Espera, Jérez de la Frontera, Jimena de la Frontera, La Línea, Los Barrios, Medina Sidonia, Olvera, Paterna de la Rivera, Prado del Rey, Puerto Real, Puerto Serrano, San Roque, San José del Valle, Setenil de las Bodegas, Ubrique, Tarifa, Torre-Alháquime, Vejer de la Frontera, Villaluenga del Rosario, Villamartín ja Zahara de la Sierra. |
| --- | --- |

—

Cádiz: Alcalá de los Gazules, Alcalá del Valle, Algar, Algeciras, Algodonales, Arcos de la Frontera, Barbate, Benalup-Casas Viejas, Benaocaz, Bornos, Castellar de la Frontera, Chiclana de la Frontera, El Bosque, Grazalema, El Gastor, Espera, Jérez de la Frontera, Jimena de la Frontera, La Línea, Los Barrios, Medina Sidonia, Olvera, Paterna de la Rivera, Prado del Rey, Puerto Real, Puerto Serrano, San Roque, San José del Valle, Setenil de las Bodegas, Ubrique, Tarifa, Torre-Alháquime, Vejer de la Frontera, Villaluenga del Rosario, Villamartín ja Zahara de la Sierra.

| — | Málaga: Algatocín, Alpandeire, Arriate, Atajate, Benadalid, Benalauría, Benaoján, Benarrabá, Campillos, Cañete la Real, Cartajima, Cortes de la Frontera, Cuevas del Becerro, El Burgo, Faraján, Gaucín, Genalguacil, Igualeja, Jimera de Líbar, Jubrique, Júzcar, Montejaque, Parauta, Pujerra, Ronda ja Yunquera. |
| --- | --- |

—

Málaga: Algatocín, Alpandeire, Arriate, Atajate, Benadalid, Benalauría, Benaoján, Benarrabá, Campillos, Cañete la Real, Cartajima, Cortes de la Frontera, Cuevas del Becerro, El Burgo, Faraján, Gaucín, Genalguacil, Igualeja, Jimera de Líbar, Jubrique, Júzcar, Montejaque, Parauta, Pujerra, Ronda ja Yunquera.

Alkuperätodisteet:

Alkuperätodisteet:

Muutokset johtuvat kolmen tuoteluokan yksinkertaistamisesta, ja ne koskevat ainoastaan valvontaa ja varmentamista käsittelevää osiota.

| — | Tekstistä on poistettu kohta, jossa sallitaan duroc-risteytysten käyttö kinkkujen ja lapojen valmistukseen. |
| --- | --- |

—

Tekstistä on poistettu kohta, jossa sallitaan duroc-risteytysten käyttö kinkkujen ja lapojen valmistukseen.

| — | Tekstiin on lisätty yksityiskohtainen kuvaus menettelytavasta tammea kasvavien laidunten arvioimiseksi ja eläintiheyden määrittämiseksi. |
| --- | --- |

—

Tekstiin on lisätty yksityiskohtainen kuvaus menettelytavasta tammea kasvavien laidunten arvioimiseksi ja eläintiheyden määrittämiseksi.

| — | Tekstistä on poistettu maininta sikojen yksilöimisestä ennen lihotuskauden alkua laajaperäisessä kasvatusjärjestelmässä, sillä tällä viitattiin laiduntaneisiin rehulla ruokittuihin sikoihin. |
| --- | --- |

—

Tekstistä on poistettu maininta sikojen yksilöimisestä ennen lihotuskauden alkua laajaperäisessä kasvatusjärjestelmässä, sillä tällä viitattiin laiduntaneisiin rehulla ruokittuihin sikoihin.

| — | Tekstiin on lisätty maininta hallintoelimen laatiman tarkastuspöytäkirjan noudattamisesta. |
| --- | --- |

—

Tekstiin on lisätty maininta hallintoelimen laatiman tarkastuspöytäkirjan noudattamisesta.

Muutokset eivät näin ollen vaikuta alkuperätodisteisiin.

Eritelmän aiempi teksti:

”– –

Kinkkujen ja lapojen on oltava peräsin yksinomaan 100-prosenttisesti puhdasrotuisista iberiansioista tai duroc-sikojen risteytyksistä, joissa iberiansian geneettisen perimän osuus on vähintään 75 prosenttia.

Kaikki siat, joiden etu- ja takaraajoja voidaan käyttää SAN-tunnuksella suojattujen tuotteiden valmistukseen, on yksilöitävä toiseen korvaan kiinnitettävällä korvamerkillä tai SAN-tunnukselle ”Jabugo” ominaisella pysyvällä merkinnällä. Siat on merkittävä ennen kuin niiden lihotuskausi tammea kasvavilla laitumilla tai laajaperäisessä kasvatusjärjestelmässä alkaa, ja eläinten on oltava peräisin rekisteröidyiltä tiloilta.

[...]

Tuotteen jäljitettävyyden varmistamiseksi kaikki toimijat, jotka jalostavat tuotetta myytäväksi eri tarjontamuodoissa (ilman sorkkaa, luuttomaksi leikattuna, paloiteltuna tai viipaloituna), on merkittävä rekisteriin.”

Eritelmän uusi teksti:

”– –

Kinkkujen ja lapojen on oltava peräsin yksinomaan 100-prosenttisesti puhdasrotuisista iberiansioista.

Tammimetsissä laiduntamista koskevan erityisvaatimuksen noudattamisen varmistamiseksi toteutetaan seuraavat valvontatoimenpiteet: kullakin tammea kasvavalla laidunniityllä sikojen saatavilla olevien rautatammen, korkkitammen ja quejigo-lajin tammen terhojen määrän arvioiminen, sikojen enimmäismäärän vahvistaminen ja laitumelle laskettavien eläinten yksilöiminen korvamerkillä sekä ilman ennakkoilmoitusta tehtävien tarkastuskäyntien avulla tapahtuva varmistaminen, että siat nauttivat ravinnokseen tammenterhoja ja luonnonrehua ja että lihotusvaiheen aikana on käytössä laajaperäinen kasvatusjärjestelmä.

Kaikki siat, joiden etu- ja takaraajoja voidaan käyttää SAN-tunnuksella suojattujen tuotteiden valmistukseen, on yksilöitävä toiseen korvaan kiinnitettävällä korvamerkillä tai SAN-tunnukselle ”Jabugo” ominaisella pysyvällä merkinnällä. Siat on merkittävä ennen kuin niiden lihotuskausi tammea kasvavilla laitumilla alkaa, ja niiden on oltava peräisin rekisteröidyiltä tiloilta.

[...]

Tuotteen jäljitettävyyden varmistamiseksi kaikki toimijat, jotka jalostavat tuotetta myytäväksi eri tarjontamuodoissa (ilman sorkkaa, luuttomaksi leikattuna, paloiteltuna tai viipaloituna), on merkittävä rekisteriin. Niillä on oltava käytössään asianmukainen itsevalvonta-, pakkaamis- ja merkitsemisjärjestelmä, ja niiden on hyväksyttävä hallintoelimen laatima tarkastuspöytäkirja ja noudatettava sitä lopputuotteen jäljitettävyyden ja alkuperän varmistamiseksi.”

Tuotantomenetelmä

Tuotantomenetelmä

Muutoksia on tehty tuoteluokkien yksinkertaistamisen sekä etenevän ilmastonmuutoksen vuoksi.

Näistä syistä on tehty seuraavat muutokset:

| — | Tuotteita ei saa pakastaa jalostuksen aikana eikä ennen myyntiä. |
| --- | --- |

—

Tuotteita ei saa pakastaa jalostuksen aikana eikä ennen myyntiä.

| — | Suolausvaiheen lämpötilan vaihteluväliä on suurennettu ja suhteellisen ilmankosteuden prosenttiluku on poistettu. |
| --- | --- |

—

Suolausvaiheen lämpötilan vaihteluväliä on suurennettu ja suhteellisen ilmankosteuden prosenttiluku on poistettu.

| — | Lisäksi on tarkennettu, että huuhtelu tapahtuu suolausvaiheen päättyessä ja suolauksen jälkeisen vaiheen alkaessa, jotta muut tulkintatavat eivät ole mahdollisia. |
| --- | --- |

—

Lisäksi on tarkennettu, että huuhtelu tapahtuu suolausvaiheen päättyessä ja suolauksen jälkeisen vaiheen alkaessa, jotta muut tulkintatavat eivät ole mahdollisia.

| — | Suolapitoisuuden tasaantumisajan lämpötilan ja suhteellisen ilmankosteuden arvojen vaihteluväliä on suurennettu. |
| --- | --- |

—

Suolapitoisuuden tasaantumisajan lämpötilan ja suhteellisen ilmankosteuden arvojen vaihteluväliä on suurennettu.

| — | Suolapitoisuuden tasaantumisvaiheen keston vaihteluväliä on suurennettu. |
| --- | --- |

—

Suolapitoisuuden tasaantumisvaiheen keston vaihteluväliä on suurennettu.

| — | Lisäksi on tarkennettu, että kinkkujen ja lapojen on annettava kuivua luonnollisesti vähintään kolmen kuukauden ajan, jotta varmistetaan, että suolapitoisuuden tasaantumisvaiheen keston vaihteluvälin suurentaminen ei lyhennä kuivausaikaa ja että luonnollisen kuivumisvaiheen kesto pysyy samana. |
| --- | --- |

—

Lisäksi on tarkennettu, että kinkkujen ja lapojen on annettava kuivua luonnollisesti vähintään kolmen kuukauden ajan, jotta varmistetaan, että suolapitoisuuden tasaantumisvaiheen keston vaihteluvälin suurentaminen ei lyhennä kuivausaikaa ja että luonnollisen kuivumisvaiheen kesto pysyy samana.

| — | Tekstistä on poistettu kohta, joka koskee kinkkujen ja lapojen luokittelua painon ja laadun mukaan siirrettäessä ne kypsytyskellariin raakakypsytysvaiheessa. |
| --- | --- |

—

Tekstistä on poistettu kohta, joka koskee kinkkujen ja lapojen luokittelua painon ja laadun mukaan siirrettäessä ne kypsytyskellariin raakakypsytysvaiheessa.

Suolausvaiheen lämpötilan ja suhteellisen ilmankosteuden vaihteluväliä on muutettu seuraavista syistä: ensinnäkin kypsytyskellarin oven toistuva avaaminen ja sulkeminen kahdesta kolmeen kuukautta kestävän teurastuskauden aikana aiheuttaa kirjattavaan lämpötilaan hetkellistä vaihtelua, joka ei vaikuta kinkkuihin ja lapoihin millään tavalla, koska ne ovat koko ajan suolan peitossa. Myöskään suhteellinen ilmankosteus ei vaikuta laatuparametreihin, koska kinkut ja lavat ovat upotettuina suolaan.

Lisäksi on muutettu suolapitoisuuden tasaantumisajan lämpötilan ja suhteellisen ilmankosteuden arvojen sekä kestoajan vaihteluväliä, koska etelä-Eurooppaan erityisen ankarasti vaikuttavan ilmastonmuutoksen seurauksena loppukevään ja alkukesän lämpötilat ovat nousemassa, minkä vuoksi tuotteelle on annettava enemmän aikaa sopeutua vähitellen muutoksiin. Tämä vaihe on kriittinen sekä säädeltävän lämpötilan ja suhteellisen ilmankosteuden arvojen että keston kannalta, ja on tärkeää pyrkiä olemaan katkaisematta kylmäketjua yhtäkkisesti ja antaa kinkkujen ja lapojen sopeutua riittävästi kellarin ulkopuolella vallitsevaan lämpötilaan ja ilmankosteuteen ennen seuraavaa vaihetta eli kuivaamista.

Luonnollisissa olosuhteissa tapahtuvan kuivausvaiheen kestoa ei ole muutettu.

Näin ollen muutokset eivät vaikuta tuotantomenetelmään.

Eritelmän aiempi teksti:

”– –

Jalostuskeskuksiin lähetetyille etu- ja takaraajoille ei ole tehty säilyvyyttä parantavia käsittelyjä lukuun ottamatta jäähdyttämistä ja pinnan käsittelyä suolalla.

Jalostus käsittää koko prosessin, jossa takaraaja valmistetaan kinkuksi ja eturaaja lavaksi, ja se sisältää seuraavat vaiheet:

Suolaus: [...] Suolaus suoritetaan 0–5 °C:n lämpötilassa ja suhteellisen ilmankosteuden ollessa 70–96 prosenttia.

[...]

Huuhtelu: Suolauksen jälkeen kinkut ja lavat huuhdellaan vedellä pintaan tarttuneen suolan poistamiseksi.

Tämän jälkeen ne muovaillaan, muotoillaan, leikataan ja ripustetaan roikkumaan.

Suolapitoisuuden tasaantuminen (suolauksen jälkeinen vaihe): – – joka tapahtuu normaalisti 2–17 °C:n lämpötilassa ja suhteellisen ilmankosteuden ollessa 65–95 prosenttia.

Tämä vaihe kestää 30–90 päivää.

Kuivaus: [...]

Edellä kuvattujen vaiheiden eli suolauksen, suolapitoisuuden tasaantumisen ja kuivaamisen keston on oltava yhteensä vähintään kuusi kuukautta.

Raakakypsytys: Kuivausvaiheen jälkeen kinkut ja lavat siirretään kypsytyskellariin, jossa ne ensin luokitellaan painon ja laadun mukaan. Tästä alkaa – –.

[...]”

Eritelmän uusi teksti:

”– –

Tuotteita ei pakasteta missään jalostusvaiheessa eikä ennen markkinoille saattamista.

Jalostus käsittää koko prosessin, jossa takaraaja valmistetaan kinkuksi ja eturaaja lavaksi, ja se sisältää seuraavat vaiheet:

Suolaus: [...] Tämä vaihe suoritetaan 0–10 °C:n lämpötilassa.

[...]

Huuhtelu: Suolauksen jälkeen kinkut ja lavat huuhdellaan vedellä pintaan tarttuneen suolan poistamiseksi.

Huuhtelu tapahtuu suolausvaiheen päättyessä ja suolauksen jälkeisen vaiheen alkaessa.

Tämän jälkeen kinkut ja lavat muovaillaan, muotoillaan, leikataan ja ripustetaan roikkumaan.

Suolapitoisuuden tasaantuminen (suolauksen jälkeinen vaihe): – – joka tapahtuu normaalisti 2–28 °C:n lämpötilassa ja suhteellisen ilmankosteuden ollessa 60–100 prosenttia.

Tämä vaihe kestää 30–180 päivää.

Kuivaus:...

Kinkkujen ja lapojen on annetta kuivua vähintään kolme kuukautta.

Raakakypsytys: Kuivausvaiheen jälkeen kinkut ja lavat siirretään kypsytyskellariin. Tästä alkaa – –.

[...]”

Merkinnät

Merkinnät

Tekstiin on tehty seuraavat muutokset:

| — | Tuotteiden luokittelu on poistettu. |
| --- | --- |

—

Tuotteiden luokittelu on poistettu.

| — | Tekstistä on poistettu maininta varmennetun kinkun tai lavan erityisestä myyntimuodosta eli niiden myymisestä kääreessä. |
| --- | --- |

—

Tekstistä on poistettu maininta varmennetun kinkun tai lavan erityisestä myyntimuodosta eli niiden myymisestä kääreessä.

Näin ollen muutokset eivät vaikuta merkintöihin.

Yhtenäisen asiakirjan aiempi teksti:

”3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Kinkut ja lavat on merkittävä teurastamossa kiinnitettävällä sinetillä ja ennen kypsytyskellarista lähettämistä kiinnitettävällä erillisellä tunnuksella; molempiin on merkittävä SAN-tunnus ”Jabugo”, ne on numeroitava, ja niissä on oltava helposti luettavissa alkuperänimityksen nimi. Erillisessä tunnuksessa on ilmoitettava myös luokka, johon tuote kuuluu.”

Yhtenäisen asiakirjan uusi teksti:

”3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Kinkut ja lavat on merkittävä teurastamossa kiinnitettävällä sinetillä ja ennen kypsytyskellarista lähettämistä kiinnitettävällä erillisellä tunnuksella; molempiin on merkittävä SAN-tunnus ”Jabugo”, ne on numeroitava, ja niissä on oltava helposti luettavissa alkuperänimityksen nimi.”

Eritelmän aiempi teksti:

”– –

Kaikki SAN-tunnuksella ”Jabugo” suojatut kulutukseen luovutettavat kinkut ja lavat on merkittävä kyseisen alkuperänimityksen numeroidulla sinetillä ja tunnuksella; molemmissa on oltava helposti luettavissa alkuperänimityksen nimi, ja tunnuksessa on lisäksi mainittava tuoteluokka. Sinetti kiinnitetään teurastamossa tai paloitteluhuoneessa siten, että sitä ei voi käyttää uudelleen, ja numeroitu tunnus kiinnitetään tuotteeseen lähetettäessä se kypsytyskellarista eteenpäin.

Kinkkuja ja lapoja voidaan myydä myös käärittyinä, jolloin myös kääreen ulkopuolelle on kiinnitettävä erillinen tunnus, jossa on oltava täsmälleen samat tiedot kuin sinetissä. Kääreen ulkopuolelle kiinnitettävässä tunnuksessa on oltava myös voimassa olevassa lainsäädännössä vaaditut tiedot sekä kuluttajille suunnattu ohjeteksti, jossa kuvaillaan ne tunnusmerkit, joiden on oltava merkittyinä kääreen sisällä olevaan kinkkuun tai lapaan.

Suojattujen tuotteiden myyntiä varten ilmoitetut tavaramerkit ja tunnukset kootaan rekisteriin.”

Eritelmän uusi teksti:

”– –

Kaikki SAN-tunnuksella ”Jabugo” suojatut kulutukseen luovutettavat kinkut ja lavat on merkittävä kyseisen alkuperänimityksen numeroidulla sinetillä ja tunnuksella; molemmissa on oltava helposti luettavissa alkuperänimityksen nimi. Numeroitu sinetti kiinnitetään teurastamossa tai paloitteluhuoneessa siten, että sitä ei voi käyttää uudelleen, ja numeroitu tunnus kiinnitetään tuotteeseen lähetettäessä se kypsytyskellarista eteenpäin.

Suojattujen tuotteiden myyntiä varten ilmoitetut tavaramerkit ja tunnukset kootaan rekisteriin.”

Tuote-eritelmän noudattamisen valvonnasta vastaavat viranomaiset tai elimet

Tuote-eritelmän noudattamisen valvonnasta vastaavat viranomaiset tai elimet

Suojatun alkuperänimityksen ”Jabugo” eritelmän vaatimusten noudattamisen valvonnasta vastaa maatalous-, kalastus- ja elintarvikeministeriön elintarviketeollisuusosasto, ja valvonnan suorittaa elintarvikkeiden tiedoista ja valvonnasta vastaava virasto.

Tätä koskevat yksityiskohdat on päivitetty:

Eritelmän aiempi teksti:

”G)   Valvontalaitos

Valvontalaitos

Dirección General de la Industria Alimentaria (elintarviketeollisuudesta vastaava osasto)

Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente (maatalous-, elintarvike- ja ympäristöministeriö)

Paseo Infanta Isabel 1, 28014, Madrid, Spain

Puh. +34 913475361/8477 Faksi: +34 913475700

Sähköposti: dgia@magrama.es”

Eritelmän uusi teksti:

”G)   Valvontalaitos

Valvontalaitos

Agencia de Información y Control Alimentarios (AICA) (elintarvikkeiden tiedoista ja valvonnasta vastaava virasto)

Ministerio de Agricultura y Pesca, Alimentación y Medio Ambiente (maatalous-, kalastus- ja elintarvikeministeriö)

Paseo Infanta Mercedes 31, 28020 Madrid, Spain

Puh. +34 913478401

Sähköposti:”

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”JABUGO”

”JABUGO”

EU-nro: PDO-ES-0009-AM02 – 3.10.2019

EU-nro: PDO-ES-0009-AM02 – 3.10.2019

SAN (X) SMM ( )

SAN (X) SMM ( )

1.   [SAN:n tai SMM:n] nimi tai nimet

[SAN:n tai SMM:n] nimi tai nimet

”Jabugo”

2.   Jäsenvaltio tai Kolmas Maa

Jäsenvaltio tai Kolmas Maa

Espanja

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji [liitteen XI mukaisesti]

Tuotelaji [liitteen XI mukaisesti]

Luokka 1.2 Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

SAN-tunnuksella ”Jabugo” varustetuilla kinkuilla ja lavoilla on seuraavat ominaisuudet:

Fyysiset ominaisuudet

Fyysiset ominaisuudet

Ulkonäkö: pitkänomainen, viimeistelty ja muotoiltu ylänköalueen perinteisen V-leikkauksen mukaisesti. Lavat voidaan leikata myös ns. puolikuun muotoon. Molemmissa tapauksissa sorkka on jäljellä.

Paino: kinkuilla vähintään 5,75 kilogrammaa ja lavoilla vähintään 3,7 kilogrammaa.

Aistinvaraiset ominaisuudet

Aistinvaraiset ominaisuudet

Ulkonäkö: tuotteelle ominainen, puhdas ulkopinta, jossa erottuu selvästi sienikasvuston valkoinen tai tumman sinertävänharmaa väri.

Leikkauspinnan ulkonäkö ja väri: tuotteelle ominainen väri, joka vaihtelee vaaleanpunaisesta purppuranpunaiseen; kiiltävässä leikkauspinnassa erottuu rasvakudosjuovia ja lihaskudoksen sisäistä rasvaa (marmorointia).

Maku ja tuoksu: liha hienostuneen makuista, makeahkoa ja hyvin kevyesti suolaista. Miellyttävä ja tuotteelle tunnusomainen aromi.

Rakenne ja koostumus: lihaskudos on kiinteää ja rasvakudos pehmeähköä ja joustavaa. Hienosyinen ja helposti mureneva.

Rasva: täyteläistä, kiinteää, kiiltävää, väriltään kellertävän valkoista, aromaattista ja miellyttävän makuista. Rasvan kiinteys vaihtelee sen mukaan, kuinka suuri on tammenterhojen osuus eläinten ravinnosta.

Nämä kinkut ja lavat ovat peräisin 100-prosenttisesti puhdasrotuisista iberiansioista, jotka on kasvatettu perinteisen menetelmän mukaan ja ruokittu tammea kasvavilla laidunniityillä (dehesa) yksinomaan tammenterhoilla ja muilla laidunniittyjen tyypillisillä luonnonvaroilla; luonnollinen suolaus ja ilmakuivaus Huelvan maakunnan ylänköalueen (La Sierra) mikroilmaston ainutlaatuisissa olosuhteissa.

Valmistusprosessi kestää vähintään 600 päivää alle 7 kilogrammaa painavilla kinkuilla, 730 päivää yli 7 kilogrammaa painavilla kinkuilla ja 365 päivää lavoilla.

3.3   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

SAN-tunnuksella ”Jabugo” suojattujen kinkkujen ja lapojen valmistukseen käytettävien etu- ja takaraajojen on oltava peräisin 100-prosenttisesti puhdasrotuisista iberiansioista, joiden ravinto tai teurastusta edeltävä ravinto sisältää paikallisen terminologian mukaisesti

| a) | tammenterhoja; kyseiset eläimet on tarkoitettu teurastettaviksi välittömästi yksinomaan tammenterhoilla sekä rautatammea, korkkitammea ja quejigo-lajin tammea kasvavien laidunniittyjen nurmirehulla tapahtuneen ruokinnan jälkeen. Laiduntamisen alkaessa kunkin erän yksittäisten sikojen keskimääräisen painon on oltava 92–115 kilogrammaa. Tammimetsissä tapahtuvan yli 60 päivää kestävän laiduntamisen aikana eläinten painon on kasvettava vähintään 46 kilogrammalla. Yksittäisten ruhojen on painettava vähintään 108 kilogrammaa. |
| --- | --- |

a)

tammenterhoja; kyseiset eläimet on tarkoitettu teurastettaviksi välittömästi yksinomaan tammenterhoilla sekä rautatammea, korkkitammea ja quejigo-lajin tammea kasvavien laidunniittyjen nurmirehulla tapahtuneen ruokinnan jälkeen. Laiduntamisen alkaessa kunkin erän yksittäisten sikojen keskimääräisen painon on oltava 92–115 kilogrammaa. Tammimetsissä tapahtuvan yli 60 päivää kestävän laiduntamisen aikana eläinten painon on kasvettava vähintään 46 kilogrammalla. Yksittäisten ruhojen on painettava vähintään 108 kilogrammaa.

Siat kasvatetaan perinteisen menetelmän mukaan ja teurastetaan aikaisintaan 14 kuukauden ikäisinä. Niitä ruokitaan teurastusta edeltävän laidunjakson ajan yksinomaan tammenterhoilla ja muilla tammea kasvavien laidunniittyjen tyypillisillä luonnonvaroilla. Tämä laidunjakso ajoittuu 1. lokakuuta ja 31. maaliskuuta välille.

Tuotantoalue, jolla suojattujen tuotteiden raaka-aineena käytettävät iberiansiat lihotetaan, koostuu laajoista laidunmetsistä (dehesas), jotka ulottuvat laajoille alueille Extremadurassa ja Andalusiassa. Avaintekijät, jotka määrittävät sikojen ja siten myös niistä saatujen alkuperänimityksellä ”Jabugo” suojattujen kinkkujen ja lapojen laadun ja antavat tuotteille niiden aistinvaraiset erityisominaisuudet, ovat sikojen ruokinta ja laajaperäinen kasvatustapa viimeisen vaiheen eli lihotusvaiheen aikana; näiden tekijöiden ansiosta eläimet voivat hyödyntää kaikkia laidunniittyjen tarjoamia resursseja, tammenterhoja, luonnonrehua ja sänkipeltoa.

Eläintiheys saa olla enintään 1,25 sikaa hehtaaria kohti, ja se määritetään erikseen kullekin tilalle sen perusteella, kuinka paljon rautatammen, korkkitammen ja quejigo-lajin tammen terhoja arvioidaan olevan sikojen saatavilla kullakin tammea kasvavalla laitumella.

3.4   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Sikojen kasvatus ja lihotus tapahtuvat maantieteellisellä tuotantoalueella. Jalostusprosessi (teurastus, ruhojen paloittelu, suolaus, huuhtelu, suolapitoisuuden tasaantuminen, kuivaus ja raakakypsytys) tapahtuu kokonaan maantieteellisellä jalostusalueella.

3.5   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Varmennetut kinkut ja lavat voidaan pitää kaupan luuttomaksi leikattuina, paloiteltuina tai viipaloituina edellyttäen, että käytössä on asianmukainen itsevalvonta-, pakkaamis- ja merkitsemisjärjestelmä ja että hallintoelimen laatima tarkastuspöytäkirja lopputuotteen jäljitettävyyden ja alkuperän varmistamiseksi on hyväksytty ja sitä on noudatettu.

Jos tätä menettelyä aiotaan käyttää, siitä on ilmoitettava hallintoelimelle.

3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Kinkut ja lavat on merkittävä teurastamossa kiinnitettävällä sinetillä ja ennen kypsytyskellarista lähettämistä kiinnitettävällä erillisellä tunnuksella; molempiin on merkittävä SAN-tunnus ”Jabugo”, ne on numeroitava, ja niissä on oltava helposti luettavissa alkuperänimityksen nimi.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Tuotantoalue muodostuu seuraavilla maatalousalueilla sijaitsevista kunnista, joilla esiintyy rautatammea, korkkitammea ja quejigo-lajin tammea kasvavia laidunmetsiä, Cáceresin ja Badajozin maakunnissa Extremaduran alueella sekä Sevillan, Córdoban, Huelvan, Cádizin ja Málagan maakunnissa Andalusiassa:

| — | Cáceres: Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás ja Coria. |
| --- | --- |

—

Cáceres: Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás ja Coria.

| — | Badajoz: Alburquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena ja Azuaya. |
| --- | --- |

—

Badajoz: Alburquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena ja Azuaya.

| — | Sevilla: Sierra Norte. |
| --- | --- |

—

Sevilla: Sierra Norte.

| — | Cordoba: Los Pedroches, La Sierra ja Campiña Baja. |
| --- | --- |

—

Cordoba: Los Pedroches, La Sierra ja Campiña Baja.

| — | Huelva: La Sierra, Andévalo Occidental, Andévalo oriental ja Condado Campiña. |
| --- | --- |

—

Huelva: La Sierra, Andévalo Occidental, Andévalo oriental ja Condado Campiña.

| — | Cádiz: La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar ja Campiña. |
| --- | --- |

—

Cádiz: La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar ja Campiña.

| — | Málaga: Serranía de Ronda. |
| --- | --- |

—

Málaga: Serranía de Ronda.

Jalostusalue käsittää seuraavat 31 kuntaa Huelvan maakunnan ylänkö- ja vuoristoalueella (La Sierra): Alájar, Almonaster la Real, Aracena, Aroche, Arroyomolinos de León, Cala, Campofrío, Cañaveral de León, Castaño de Robledo, Corteconcepción, Cotegana, Cortelazor, Cumbres de Enmedio, Cumbres de San Bartolomé, Cumbres Mayores, Encinasola, Fuenteheridos, Galaroza, La Granada de Río Tinto, Higuera de la Sierra, Hinojales, Jabugo, Linares de la Sierra, Los Marines, La Nava, Puerto Moral, Rosal de la Frontera, Santa Ana la Real, Santa Olalla del Cala, Valdelarco ja Zufre.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Tuotantoalue muodostuu metsäisistä laidunniityistä Extremadurassa ja Andalusiassa. SAN-tuotteen ”Jabugo” jalostusalue on erittäin tärkeä tekijä, joka poikkeaa iberiansiasta valmistettujen kinkkujen muista tuotantoalueista Espanjassa. Huelvan ylänköalueeseen (La Sierra) rajoittuvan alueen erityispiirteet muodostuvat seuraavista tekijöistä:

Maisema

Maisema

Huelvan ylänköalue (La Sierra) sijaitsee samannimisen maakunnan pohjoisosassa Sierra Morenan vuoriston läntisimmillä rinteillä. Alueeseen kuuluvat 31 kuntaa muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden Huelvan maakunnassa.

Maasto on melko jyrkkää, vaikkakin se voidaan luokitella ainoastaan keskikorkeaksi johtuen aluetta halkovasta jokiverkostosta; se on muovannut maisemaa, jossa vuorottelevat ylängöt ja laaksot. Pinnankorkeus kohoaa vähitellen reunoilta alueen keskiosaa kohti edettäessä. Keskikolmion korkein kohta tunnetaan nimellä ”Serranía de Aracena”. Pinnankorkeus vaihtelee 500 metristä 1 042 metriin (Castañon huipulla); keskimääräinen pinnankorkeus on noin 700 metriä.

Ilmasto

Ilmasto

Yksi alueen ilmastoon liittyvä perustekijä on sen sijainti leveyspiirien 37o 04' ja 38o pohjoista leveyttä välillä; näin ollen se sijaitsee vyöhykkeellä, jolla subtrooppiset korkeapaineet ja subpolaariset matalapaineet kohtaavat, ja niiden vaikutuksen voimakkuus vaihtelee vuodenajan mukaan.

o

o

Atlantin valtameren läheisyys vaikuttaa ilmastoon merkittävästi, koska kosteat ja lauhkeat länsituulet pääsevät puhaltamaan alueelle esteettä, mikä ilmenee sekä lämpötilassa että sademäärässä. Alueen keskiosa muodostaa ensimmäisen esteen, johon Atlantilta Andalusiaan saapuvat ilmamassat törmäävät. Sadannan sama-arvokäyrä 1 000 millimetriä osuu lähes täsmälleen alueen keskikolmion kohdalle. Yleisesti ottaen sademäärä kaikkialla alueella on suhteellisen korkea, sillä se osuu kaikkialla alueella aina käyrässä 700 millimetrin tuntumaan. Sateisinta on talvella. Keväällä ja syksyllä sataa käytännöllisesti katsoen saman verran. Kesällä vallitsee kuivuus, etenkin heinä- ja elokuussa.

Keskilämpötila vaihtelee Aracenan 14,8 celsiusasteesta La Garnachan 18,4 celsiusasteeseen. Heinäkuu on kuumin kuukausi: silloin keskilämpötila vaihtelee Aracenan 25 celsiusasteesta La Garnachan 27,7 celsiusasteeseen. Kylmin kuukausi on aina tammikuu lukuun ottamatta La Garnachaa, jossa on kylmintä joulukuussa; alimmat lämpötilat vaihtelevat 6,2 celsiusasteesta 10,7 celsiusasteeseen.

Vesitalous

Vesitalous

Sierran ylänköalueelle sijoittuvat Guadianan, Gualdalquivirin ja Odielin valuma-altaiden vedenjakajat, ja siellä virtaa runsaasti sateiden aiheuttamia kausiluonteisia vesiuomia, jotka valuvat alueen jokiin tai patoaltaisiin.

Kasvillisuus

Kasvillisuus

Huelvan ylänköalueen pinta-ala on 307 952 hehtaaria, ja siitä yli 73 prosenttia (227 023 hehtaaria) on metsää. Rauta- ja korkkitammea kasvavat laidunniityt (dehesas) kattavat yli 120 000 hehtaaria tästä alueesta.

Kasvistoon kuuluu erityisesti seuraavia lajeja: Trifoliom Subterraneum sekä Periballia Laevis hiekka- ja graniittipitoisessa maastossa, erittäin yleinen Trifoliom Subterraneum, Poa Bulbosa ja Periballia Minuta rautatammea kasvavilla laidunniityillä sekä Rumex Bucefaloforus, Trifolium Subterraneum ja Periballia Laevis korkkitammea kasvavien laidunniittyjen vähäkalkkisessa maassa, jossa kasvaa myös kistusta (Cistaceae) ja genistaa (Genisteae).

Trifoliom Subterraneum

Periballia Laevis

Trifoliom Subterraneum

Poa Bulbosa

Periballia Minuta

Rumex Bucefaloforus

Trifolium Subterraneum

Periballia Laevis

Cistaceae

Genisteae

Paikallisten tuottajien erityisosaaminen

Paikallisten tuottajien erityisosaaminen

Paikallisten tuottajien ja jalostajien erityisosaaminen on siirtynyt sukupolvelta toiselle. Lopputuote on dehesa-laidunalueeseen ja iberiansikaan sidoksissa olevien kasvattajien ja Huelvan maakunnan ylänköalueeseen sidoksissa olevien kinkkujen ja lapojen valmistajien perinteisen osaamisen tulos.

Kasvattajien erityisosaamisen ansiosta dehesa-laidunniittyjen ekosysteemin herkkä tasapaino on säilynyt iberiansian perinteisen, eläinten hyvinvoinnin huomioon ottavan kasvatustavan myötä. Laajaperäisessä järjestelmässä tapahtuvan lihotuksen aikana siat viedään aluksi jyrkemmille ja vaikeakulkuisimmille lohkoille ja sen jälkeen tasaisempaan ja helpompaan maastoon.

Lihamestari määrittää lapojen ja kinkkujen suolauksen tarkan keston sekä tarkan ajankohdan niiden ripustamiselle luonnolliseen kuivaustilaan, kuivaustilan ikkunoiden avaamiselle ja sulkemiselle mikroilmaston hyödyntämiseksi, kinkkujen ja lapojen viemiselle luonnollisiin kypsytyskellareihin hitaan raakakypsymisprosessin käynnistämiseksi sekä kypsytyksen päättymiselle, kun aistinvaraiset ominaisuudet ovat kehittyneet ihanteellisiksi.

Maantieteellisen ympäristön ominaisuudet vaikuttavat sekä raaka-aineeseen että lopputuotteeseen, sillä SAN-tunnuksella ”Jabugo” varustettujen kinkkujen ja lapojen erityisluonne johtuu seuraavista tekijöistä: tuotanto kestävässä ekosysteemissä, metsäisillä dehesa-laidunniityillä, joilla iberiansika lihotetaan laajaperäisessä järjestelmässä ympäristön tarjoamia resursseja käyttäen, sekä Huelvan maakunnan ylänköalueen mikroilmastossa tapahtuva jalostus.

Ensimmäinen vaihe on kinkkujen ja lapojen suolaus, jonka jälkeen ne huuhdotaan. Sitten suolapitoisuuden annetaan tasaantua kinkkujen ja lapojen ulko- ja sisäpuolella, minkä jälkeen ne ripustetaan luonnollisiin kuivaustiloihin, jolloin ne ”hikoilevat” eli rasva alkaa tihkua niissä mikroilmaston olosuhteiden ansiosta. Lopuksi kinkut ja lavat viedään luonnollisiin kypsytyskellareihin, joissa tapahtuu hidas raakakypsyminen, jonka aikana niiden ulkopintaan kehittyy koko ajan lähestulkoon vakiona pysyttelevien lämpötila- ja kosteusolosuhteiden seurauksena erityinen sienikasvusto.

Kinkkujen ja lapojen aistinvaraiset ominaisuudet johtuvat fysikaalisista, kemiallisista ja biologisista reaktioista, joita tammenterhojen sisältämissä ravintoaineissa (erityisesti niiden rasvakoostumuksessa) sekä laidunniittyjen tarjoamassa luonnonrehussa kehittyy iberiansikojen aineenvaihdunnan aikana sekä myöhemmin kinkkujen ja lapojen hitaasti ja vähitellen tapahtuvan raakakypsymisen aikana; viimeksi mainitussa vaiheessa kinkkujen valmistusympäristön sijainnista Euroopan unionin eteläisimmässä osassa ja siitä johtuvasta kesäpäivien kuumuudesta aiheutuvan yhteisvaikutuksen merkitys on kiistaton. Muita tekijöitä ovat maantieteellinen sijainti ylänköalueella ja siitä johtuvat viileät kesäyöt ja kylmät talvet sekä sijainti ensimmäisillä rinteillä, joille Atlantin valtamereltä saapuvien myrskyjen mukanaan tuomat sateet kohdistuvat, ja tästä johtuva korkea ympärivuotinen kosteus.

Marmoroitu ulkonäkö, vähärasvaisen lihan väri ja siivujen kiiltävyys johtuvat sikarodusta, eläinten vapaasta ulkokasvatuksesta ja metsäisten laidunniittyjen sisältämistä ravintoaineista. Kosketettaessa ja pureskeltaessa siivut ovat samettisen pehmeitä, mikä johtuu rasvan juoksevuudesta; sen sulamispiste on sitä alhaisempi, mitä suurempi on tammanterhojen osuus sikojen ravinnosta. Aromi johtuu tammenterhojen ja luonnonlaidunten kasvipohjaisen rehun vivahteista sekä pitkään kestävästä hitaasta suolaus- ja ilmakuivausprosessista. Maku on tasapainoinen yhdistelmä suolauksesta johtuvaa suolaisuutta, lihamestarin ratkaisemasta suolausajan kestosta aiheutuvaa makeutta ja pitkään jatkuneessa aineenvaihduntaprosessissa syntyneitä yhdisteitä. Jälkimaku on voimakas ja viipyvä, mikä johtuu kesän päivä- ja yölämpötilojen välisistä huomattavista eroista luonnollisen kuivumisen aikana ja hitaasta vuoden mittaan tapahtuvasta raakakypsymisestä. Myös sikojen tammimetsissä laiduntamiskauden aikana nauttima ravinto ja eläinten liikkuminen tekevät kinkuista ja lavoista meheviä samalla kun lihaskudos kehittyy tiiviimmäksi ja rasva sekoittuu siihen tasaisemmin.

Ilmaisun ”Jabugo” käyttö ja maine sekä nimen täsmällisyys ja yhteys maantieteelliseen alueeseen voidaan lyhyesti perustella seuraavilla historiallisilla tapahtumilla:

Jo Fuero de Montánchez ‐säädösasiakirjassa vuodelta 1236 mainitaan yksinomaan sikojen ravinnoksi tarkoitettujen tammenterhojen tuotantoon käytetyt laidunniityt, joiden suojelemiseksi oli myös annettu lakeja.

Myös Lope de Vega kertoo sikojen ja tammenterhojen tuotannosta tunnetuissa säkeissään teoksessa Rimas (1604) julkaistussa runoelmassa Al Contador Gaspar de Barrionuevo:

Rimas

”– – ... Jamón presunto de español marrano, (...espanjalaisen sian kinkkua,)

de la Sierra famosa de Aracena,

(kuuluisalta Aracenan ylängöltä,) adonde huyó del mundo Arias Montano... (jonne Arias Montano pakeni maailmaa...)”

Yritystoiminnan kehittymisen myötä useita vuosisatoja sitten kinkkua alettiin tuottaa ylänköalueen pienissä käsiteollisissa yrityksissä; yksi niistä kirjattiin rekisteriin vuonna 1895 Jabugossa, ja vuonna 1905 sen kaupallinen verkosto käsitti Sevillan, Jerez de la Fronteran, Puerto de Santa Marían, San Fernandon ja Cádizin, joista yrityksen tuotteita jaeltiin eteenpäin. Markkinointivuonna 1883/1884 Jabugon kunnan alueella teurastettiin jo 400 sikaa.

Jabugo on ylänköalueen kunnista se, jossa on kaikkein eniten iberiansikaa jalostavia yrityksiä.

Nykyisin internethaku hakusanalla ”Jabugo” antaa lähes puoli miljoonaa tulosta Espanjassa ja muualla maailmassa; suurin osa niistä liittyy kinkkuun.

Jabugon kunta sijaitsee käytännöllisesti katsoen Andalusian alueella sijaitsevan Huelvan maakunnan ylänköalueen keskiosassa SAN-tuotteen ”Jabugo” jalostusalueella, joka käsittää lisäksi 30 muuta kylää; kaikilla niillä on yhteinen historia, niissä vallitsee samanlainen mikroilmasto ja niiden alueella jalostetaan kinkkua samojen erityismenetelmien mukaisesti.

Eritelmän julkaisutiedot

Eritelmän julkaisutiedot

(asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/200424pcdopjabugo_tcm30-540272.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---