# Den Europæiske Unions C 352/2020

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 352 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang22. oktober 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 352

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang22. oktober 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 352/01 | Meddelelse fra Kommissionen om anvendelsen af bestemmelserne i artikel 2, 3, 4 og 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF om fremme af renere køretøjer til vejtransport til støtte for lavemissionsmobilitet | 1 |
| 2020/C 352/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9957 — Advent International/Otto/Hermes Parcelnet/Hermes Germany) (
  1
  ) | 13 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 352/01

Meddelelse fra Kommissionen om anvendelsen af bestemmelserne i artikel 2, 3, 4 og 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF om fremme af renere køretøjer til vejtransport til støtte for lavemissionsmobilitet

1

2020/C 352/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9957 — Advent International/Otto/Hermes Parcelnet/Hermes Germany) (
  1
  )

1

13

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 352/03 | Euroens vekselkurs — 21. oktober 2020 | 14 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 352/03

Euroens vekselkurs — 21. oktober 2020

14

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 352/04 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.9975 – Warburg Pincus / Vista Equity Partners Management / Infoblox) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 15 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 352/05 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 17 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2020/C 352/04

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.9975 – Warburg Pincus / Vista Equity Partners Management / Infoblox) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

15

ANDET

Europa-Kommissionen

2020/C 352/05

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 22.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 352/1

---

Meddelelse fra Kommissionen om anvendelsen af bestemmelserne i artikel 2, 3, 4 og 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF om fremme af renere køretøjer til vejtransport til støtte for lavemissionsmobilitet

(2020/C 352/01)

Indledning

Formålet med denne meddelelse er at opstille retningslinjer for nationale myndigheder, ordregivende myndigheder, ordregivere og operatører om anvendelsen af bestemmelserne i artikel 2, 3, 4 og 5 i direktivet om renere køretøjer (direktiv 2009/33/EF (1) om fremme af renere køretøjer til vejtransport til støtte for lavemissionsmobilitet, som ændret ved direktiv (EU) 2019/1161) (2).

I meddelelsen sammenfattes en række ofte stillede spørgsmål (FAQ) vedrørende gennemførelsen og anvendelsen af disse bestemmelser, navnlig direktivets anvendelsesområde, definitionen af »renere køretøjer«, minimumsmål for udbud, medregning af køretøjer og brugen af TED-databasen (Tenders Electronic Daily) under forskellige udbudsscenarier (herunder f.eks. eftermonterede køretøjer, udskiftning af køretøjer inden for rammerne af eksisterende kontrakter osv.).

Meddelelsen bør sammenholdes med andre relevante bestemmelser i direktivet. Den præciserer de bestemmelser, der allerede findes i den gældende lovgivning, og udvider ikke på nogen måde de forpligtelser, der følger af denne lovgivning, ligesom den ikke indfører yderligere krav over for de berørte kompetente myndigheder og operatører.

Meddelelsen har udelukkende til formål at bistå de ordregivende myndigheder, ordregiverne, transportvirksomhederne og de nationale kompetente myndigheder med anvendelsen af direktivet. De synspunkter, der gives udtryk for i denne meddelelse, kan ikke foregribe Kommissionens fremtidige holdning på området. Det er kun EU-Domstolen, der har kompetence til at fortolke EU-lovgivningen autoritativt.

Spørgsmål vedrørende direktivets anvendelsesområde

1.   I tabel 1 i bilaget til direktivet anføres indsamling af affald som en af de tjenester, der er omfattet af direktivets anvendelsesområde. Er renovationsvogne ikke undtaget fra direktivets anvendelsesområde i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a)?

Ifølge artikel 3, stk. 2, litra a), omfatter direktivets anvendelsesområde ikke bl.a. de køretøjer, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, litra c), i forordning (EU) 2018/858 (3) om godkendelse og markedsovervågning af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer, dvs. »ethvert selvkørende køretøj, som er specielt udformet og konstrueret til arbejdsbrug, og som på grund af sin konstruktion ikke er egnet til transport af passagerer eller varer, og som ikke er en maskine, der er monteret på et motorkøretøjs chassis.«

Renovationsvogne falder ikke ind under denne klasse. De godkendes normalt som køretøjer i klasse N2 eller N3 i henhold til forordning (EU) 2018/858. Som sådan er de ikke undtaget fra direktivet om renere køretøjers anvendelsesområde.

2.   Kan alle køretøjer, der anvendes af f.eks. de væbnede styrker eller politiet, undtages fra direktivet?

Nej. I henhold til direktivets artikel 2 sammenholdt med de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2018/858 kan kun køretøjer, der er »specielt udformet, konstrueret eller tilpasset« til anvendelse i disse tjenester, undtages. Således kan f.eks. en af politiets kassevogne med særligt udstyr og blinkende lys undtages. Omvendt kan en normal varevogn, som politiet anvender til at overføre dokumenter fra et kontor til et andet, ikke undtages.

3.   Omfatter direktivet almindelige køretøjer, som politiet indkøber med henblik på at tilpasse dem til sine formål (f.eks. af en intern mekaniker)? Omfatter direktivet politiets indkøb af et almindeligt køretøj, hvis politiet i samme (eller i en separat) udbudsprocedure også indkøber tjenester, der fører til en specifik tilpasning?

I det første tilfælde med indkøb af almindelige køretøjer, der skal tilpasses internt, indkøbes et køretøj, som ikke er »specielt udformet, konstrueret eller tilpasset« til anvendelse i politiet. Derfor kan dette indkøb ikke undtages fra direktivets anvendelsesområde.

I det andet tilfælde med indkøb af et køretøj og efterfølgende tilpasning af det til tjenesternes specifikke behov gælder det, at hvis køretøjet og tilpasningen indkøbes efter samme procedure, kan de køretøjer, der indkøbes, anses for at være »specielt tilpasset«, og de kan derfor fritages. Hvis tilpasningen indkøbes separat, opfylder indkøbet af køretøjet imidlertid ikke kriterierne i direktivets artikel 2 og kan derfor ikke undtages.

I denne forbindelse bør det også erindres, at direktivet definerer de nationale minimumsmål som de renere køretøjers minimumsandel af det samlede antal køretøjer, der indkøbes i en medlemsstat. Selv om en bestemt slags køretøjer falder ind under direktivets anvendelsesområde, fastsætter direktivet ikke automatisk en minimumsprocentdel for indkøb af netop dem. Hvis køretøjerne falder ind under direktivets anvendelsesområde i eksemplerne ovenfor, kan medlemsstaten beslutte ikke at fastsætte mål for indkøb af dem og sikre, at det nationale mål opfyldes ved at øge målene for andre flåder tilsvarende. Der gives yderligere oplysninger om dette aspekt i forbindelse med spørgsmålene om de nationale mål.

4.   Finder direktivet også anvendelse på offentlige tjenesteydelseskontrakter, der tildeles uden forudgående udbud som defineret i forordning (EF) nr. 1370/2007 (4)
  om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej?

Ja. I henhold til direktivets artikel 3, stk. 1, litra b), er offentlige tjenesteydelseskontrakter i henhold til forordning (EF) nr. 1370/2007, der vedrører levering af personbefordring ad vej, og som går ud over en bestemt tærskelværdi, der fastsættes af medlemsstaterne, og som ikke må overstige den gældende tærskelværdi, som er fastsat i artikel 5, stk. 4, i nævnte forordning, omfattet af direktivets anvendelsesområde, uanset hvilken procedure der anvendes ved tildeling af kontrakterne (konkurrencebaseret udbudsprocedure eller tildeling uden forudgående udbud).

I denne forbindelse er det vigtigt at præcisere, at det, der er afgørende for, om en kontrakt er omfattet af direktivets anvendelsesområde, er den tærskelværdi, som er omhandlet i direktivets artikel 3, stk. 1, litra b), og ikke den procedure, der anvendes til at tildele kontrakten. Derfor kan en kontrakt til et beløb, der ligger under den tærskel, som medlemsstaten har fastsat, undtages, selv om den tildeles efter en konkurrencebaseret udbudsprocedure. Hvis f.eks. medlemsstaten på den anden side fastsætter en lavere tærskel i henhold til direktivets artikel 3, stk. 1, litra b), og en direkte tildeling kan antages over denne (nationale) tærskel, kan tildelingen være omfattet af direktivets anvendelsesområde.

5.   Når der anvendes centraliserede indkøb, kan den tildelte kontrakt ligge over den minimumstærskel, der er fastsat i direktivet, mens den enkelte ordregivende myndigheds kontrakter ville have ligget under tærsklen, hvis de var blevet tildelt separat. Kan sådanne kontrakter undtages fra direktivets anvendelsesområde?

Nej. Hvis indkøbets samlede værdi ligger over tærsklen, er det ikke undtaget fra direktivets anvendelsesområde, selv om indkøbets enkelte elementer hver for sig ligger under tærsklen.

6.   I henhold til direktivets artikel 5, stk. 2, er den dato, der skal tages i betragtning, datoen for tildelingen af kontrakten. Er der tale om datoen for bekendtgørelsen om den indgåede kontrakt i TED eller selve indgåelsen af kontrakten?

I direktivets artikel 5, stk. 2, hedder det: »Ved beregningen af minimumsmålene for udbud er den dato for det offentlige indkøb, der skal tages i betragtning, datoen for afslutningen af den offentlige udbudsprocedure ved tildelingen af kontrakten«. I henhold til denne artikel er den dato, der skal tages i betragtning, derfor datoen for bekendtgørelsen om den indgåede kontrakt i TED-databasen.

7.   Betyder artikel 5, stk. 2, at kontrakter, hvis udbudsprocedure blev indledt før gennemførelsesdatoen for direktiv (EU) 2019/1161, ligger inden for dets anvendelsesområde, hvis datoen for tildelingen falder efter den 2. august 2021?

Nej. Som anført i artikel 3, stk. 1, finder direktivet kun anvendelse på kontrakter, hvis udbudsprocedure er indledt efter den 2. august 2021.

I denne forbindelse skal det også bemærkes, at kontrakter, hvis tildelingsdato ligger inden for den anden referenceperiode (dvs. efter den 31. december 2025), vil blive medregnet for denne periode, selv om udbudsproceduren blev indledt i den første referenceperiode (dvs. mellem den 2. august 2021 og den 31. december 2025).

Se også spørgsmål 27-29 for at få yderligere oplysninger om, hvordan denne bestemmelse finder anvendelse på individuelle kontrakter, der tildeles i henhold til rammeaftaler eller dynamiske indkøbssystemer.

Spørgsmål vedrørende definitionen af renere køretøjer

8.   I direktivets artikel 4, stk. 4, litra b), defineres tunge renere køretøjer som tunge køretøjer, der anvender alternative brændstoffer som defineret i artikel 2, nr. 1 og 2, i direktiv 2014/94/EU (direktivet om infrastruktur for alternative brændstoffer) (5)
  . Indgår hybridkøretøjer og plugin-hybridkøretøjer også i denne definition?

I artikel 2, nr. 2, i direktivet om infrastruktur for alternative brændstoffer (direktiv 2014/94/EU) hedder det, at et »elektrisk køretøj« er »et motorkøretøj, der er udstyret med et drivaggregat, der indeholder mindst én ikkeperifer elektrisk maskine som energiomformer med et elektrisk genopladeligt energilagringssystem, der kan genoplades eksternt«. I tråd med denne definition og i overensstemmelse med direktivets artikel 4, stk. 4, litra b), betragtes plugin-hybridkøretøjer som renere køretøjer, mens andre hybridkøretøjer ikke betragtes som renere tunge køretøjer.

9.   Skal tunge plugin-hybridkøretøjer også anvende alternative brændstoffer (f.eks. biobrændstoffer) i forbrændingsmotoren for at være renere køretøjer i henhold til direktivets artikel 4, stk. 4, litra b)?

Nej. I henhold til direktivets artikel 4, stk. 4, litra b), betragtes et plugin-hybridkøretøj som defineret i artikel 2, nr. 2, i direktivet om infrastruktur for alternative brændstoffer (direktiv 2014/94/EU) som et renere køretøj, selv om det anvender konventionelle brændstoffer til sin forbrændingsmotor.

Dette kan afklares yderligere ved at tænke på, at et plugin-hybridkøretøj genoplades ved hjælp af el. Elopladningen repræsenterer det alternative brændstof, som plugin-hybridkøretøj kører på, og som gør, at det kan betragtes som et køretøj, der er omfattet af anvendelsesområdet for artikel 2, stk. 2, i direktivet om infrastruktur for alternative brændstoffer (i modsætning til andre hybridkøretøjer, der ikke genoplades, men hvor elektriciteten udelukkende produceres ombord, og køretøjet kun tilføres konventionel diesel/benzin).

10.   Er trolleybusser omfattet af direktivets anvendelsesområde? Kan de betragtes som renere køretøjer i direktivets forstand?

Ja. Direktivet finder anvendelse på køretøjer til vejtransport. I henhold til direktivets artikel 4, stk. 3, forstås ved et »køretøj til vejtransport« et køretøj i klasse M eller N, jf. artikel 4, stk. 1, litra a) og b), i forordning (EU) 2018/858. I sidstnævnte defineres et »motorkøretøj« som ethvert motordrevet køretøj, der er udformet og konstrueret til at være selvkørende, som har mindst fire hjul, er komplet, færdiggjort komplet eller ukomplet, og har en konstruktivt bestemt største hastighed på over 25 km/t (forordningens artikel 3, nr. 16). Trolleybusser svarer til denne definition og betragtes derfor som køretøjer til vejtransport i forbindelse med EU-lovgivningen om typegodkendelse. Dette blev bekræftet af Kommissionens tjenestegrene i deres svar på et spørgsmål fra Italien på det sjette møde i de typegodkendende myndigheders ekspertgruppe, hvor det blev præciseret, at trolleybusser –— på daværende tidspunkt — var omfattet af direktiv 2007/46/EF (6) om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer og af FN/ECE-regulativ nr. 107 (7) om ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse M2 eller M3 med hensyn til deres generelle konstruktion.

Som det også fremgår udtrykkeligt af betragtning 18 i direktivet (8), betragtes trolleybusser altid som renere køretøjer i henhold til artikel 4, stk. 4, litra b). Hvis de kun kører tilsluttet til nettet eller anvender en emissionsfri motor, når de ikke er tilsluttet til nettet, betragtes de også som nulemissionskøretøjer. Hvis en trolleybus også anvender en motor, der ikke er emissionsfri —f.eks. hvis en dieselmotor anvendes til kørsel uden tilslutning til nettet — anses bussen ikke for at være en nulemissionsbus, men den betragtes stadig som et renere køretøj i stil med en plugin-hybridbus.

11.   Kan sporvogne også betragtes som renere køretøjer i henhold til direktivet?

Nej. Sporvogne er ikke omfattet af direktivets anvendelsesområde, da de er en del af jernbanesystemet og ikke betragtes som køretøjer til vejtransport i henhold til forordning (EU) 2018/858. De kan derfor ikke medregnes under direktivet om renere køretøjer.

Spørgsmål vedrørende minimumsmålene for udbud

12.   Skal hver enkelt offentlige kontrakt, ordregivende myndighed og ordregiver opfylde minimumsmålene?

Nej. Direktivet giver medlemsstaterne fuld fleksibilitet med hensyn til, hvordan de fordeler indsatsen mellem de forskellige ordregivende myndigheder og ordregivere. En medlemsstat kan beslutte at fastsætte det samme mål for alle ordregivende myndigheder/ordregivere eller højere mål for nogle og lavere eller slet ingen mål for andre, så længe minimumsmålet opfyldes på nationalt plan.

I denne forbindelse bør det også bemærkes, at direktivet ikke fastsætter krav til individuelle kontrakter, men at det i forbindelse med gennemførelsen af direktivet er muligt for den enkelte medlemsstat at indføre sådanne krav (f.eks. krav om en minimumsandel af renere køretøjer i hvert udbud).

Afhængigt af ansvarsfordelingen blandt institutionerne i den enkelte medlemsstat kan det være muligt at uddelegere den detaljerede tildeling til forskellige forvaltningsniveauer, f.eks. ved at fastsætte (de samme eller differentierede) mål for hver region og give dem mulighed for at skelne yderligere mellem de forskellige ordregivende myndigheder/ordregivere på deres område, forudsat at det overordnede mål nås.

Der er forskellige eksempler på, hvordan indsatsen kan fordeles mellem de forskellige ordregivende myndigheder/ordregivere i en medlemsstat. Der kan f.eks. fastsættes forskellige krav afhængigt af den pågældende form for ordregivende myndighed/ordregiver (f.eks. højere mål for nationale/regionale organer, lavere mål for lokale myndigheder). Alternativt kan kravene afhænge af den relevante offentlige forvaltnings størrelse (f.eks. højere mål for større byer/provinser, lavere mål eller slet ingen mål for mindre områder). Kravene kan også afhænge af de forskellige geografiske områders særlige karakteristika (f.eks. højere mål for områder med et højere BNP pr. indbygger og/eller områder, der i højere grad er udsat for problemer med luftkvaliteten) eller andre tilgange og kriterier, som en medlemsstat anser for relevante.

13.   Vurderes opfyldelsen af målene på årsbasis?

Nej. Hver enkelt medlemsstats overholdelse af minimumsmålene for udbud vurderes på grundlag af hele referenceperioden (henholdsvis 2. august 2021 til 31. december 2025 og 1. januar 2026 til 31. december 2030), uden at der foretages en differentiering på grundlag af, hvornår hvert indkøb fandt sted (i referenceperioden).

Det skal dog bemærkes, at medlemsstaterne ved gennemførelsen af direktivet kan kræve, at de ordregivende myndigheder og/eller ordregiverne overholder de nationale mål på årsbasis.

| Praktisk eksempel — spørgsmål 12-13

  Nedenstående eksempel illustrerer den mulige fordeling af indsatsen i en fiktiv medlemsstat med kun tre ordregivende myndigheder/ordregivere på dens område og et minimumsmål for udbud for busser på 45 % i den første periode. I dette eksempel sker indkøb af busser på baggrund af kontrakter, der falder ind under direktivets anvendelsesområde, som følger:











  Ordregivende myndighed/ordregiver | Antal busser indkøbt i 2021 | Antal busser indkøbt i 2022 | Antal busser indkøbt i 2023 | Antal busser indkøbt i 2024 | Antal busser indkøbt i 2025 | Samlet antal busser indkøbt i referenceperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ordregivende myndighed/ordregiver 1 | 5 | 0 | 10 | 20 | 10 | 45 |
| Ordregivende myndighed/ordregiver 2 | 0 | 10 | 0 | 0 | 5 | 15 |
| Ordregivende myndighed/ordregiver 3 | 10 | 10 | 5 | 5 | 10 | 40 |
| Medlemsstaten i alt | 15 | 20 | 15 | 25 | 25 | 100


  Mål = 45 |

Praktisk eksempel — spørgsmål 12-13

Nedenstående eksempel illustrerer den mulige fordeling af indsatsen i en fiktiv medlemsstat med kun tre ordregivende myndigheder/ordregivere på dens område og et minimumsmål for udbud for busser på 45 % i den første periode. I dette eksempel sker indkøb af busser på baggrund af kontrakter, der falder ind under direktivets anvendelsesområde, som følger:

Ordregivende myndighed/ordregiver

Antal busser indkøbt i 2021

Antal busser indkøbt i 2022

Antal busser indkøbt i 2023

Antal busser indkøbt i 2024

Antal busser indkøbt i 2025

Samlet antal busser indkøbt i referenceperioden

Ordregivende myndighed/ordregiver 1

5

0

10

20

10

45

Ordregivende myndighed/ordregiver 2

0

10

0

0

5

15

Ordregivende myndighed/ordregiver 3

10

10

5

5

10

40

Medlemsstaten i alt

15

20

15

25

25

100

Mål = 45

For at sikre overholdelse af direktivet skal denne medlemsstat sikre, at 45 ud af de 100 busser, der indkøbes i referenceperioden, er renere køretøjer. Dette kan opnås på flere forskellige måder, f.eks. ved at

| — | fastsætte et minimumsmål på 45 % for alle tre ordregivende myndigheder/ordregivere. I dette tilfælde skal ordregivende myndighed/ordregiver 1 købe 20 renere busser ud af 45, mens myndighed/ordregiver 2 skal købe 7 ud af 15, og myndighed/ordregiver 3 skal købe 18 ud af 40 for at nå op på i alt 45 ud af 100. |
| --- | --- |

—

fastsætte et minimumsmål på 45 % for alle tre ordregivende myndigheder/ordregivere. I dette tilfælde skal ordregivende myndighed/ordregiver 1 købe 20 renere busser ud af 45, mens myndighed/ordregiver 2 skal købe 7 ud af 15, og myndighed/ordregiver 3 skal købe 18 ud af 40 for at nå op på i alt 45 ud af 100.

| — | fastsætte et mål på 100 % for ordregivende myndighed/ordregiver 1 og ingen krav for de to andre myndigheder/ordregivere. Dette vil også føre til i alt 45 renere busser ud af 100. |
| --- | --- |

—

fastsætte et mål på 100 % for ordregivende myndighed/ordregiver 1 og ingen krav for de to andre myndigheder/ordregivere. Dette vil også føre til i alt 45 renere busser ud af 100.

| — | fastsætte et mål på 50 % for ordregivende myndighed/ordregiver 1 og 3 og et mål på 30 % for myndighed/ordregiver 2, hvilket giver i alt 46 renere busser ud af 100 |
| --- | --- |

—

fastsætte et mål på 50 % for ordregivende myndighed/ordregiver 1 og 3 og et mål på 30 % for myndighed/ordregiver 2, hvilket giver i alt 46 renere busser ud af 100

| — | fastsætte et mål på 60 % for ordregivende myndighed/ordregiver 1 og 3, men intet mål for myndighed/ordregiver 2 (i alt 51 renere busser ud af 100) |
| --- | --- |

—

fastsætte et mål på 60 % for ordregivende myndighed/ordregiver 1 og 3, men intet mål for myndighed/ordregiver 2 (i alt 51 renere busser ud af 100)

For så vidt angår overholdelse af direktivet vil det i ingen af disse tilfælde gøre nogen forskel, hvornår de renere busser indkøbes i løbet af perioden (dvs. at en bus medregnes på samme måde, uanset om den købes i 2022 eller i 2025). Dette er dog ikke til hinder for, at medlemsstaten fastsætter årlige krav på nationalt plan.

14.   Direktivet omfatter forskellige typer kontrakter om bl.a. indkøb, leasing og leje af køretøjer samt offentlige tjenesteydelseskontrakter, der vedrører levering af personbefordring ad vej, og andre tjenesteydelseskontrakter. I direktivets artikel 5, stk. 4 og 5, præciseres det, at antallet af køretøjer i henhold til hver kontrakt skal medregnes forskelligt i forbindelse med køb/leasing/leje eller afbetalingskøb af køretøjer (artikel 5, stk. 4) og offentlige tjenesteydelseskontrakter, der vedrører levering af personbefordring ad vej, og andre tjenesteydelseskontrakter (artikel 5, stk. 5). Bør de køretøjer, der er omhandlet i disse forskellige typer kontrakter, opgøres samlet eller separat med henblik på opfyldelse af målene?

Som det fremgår af tabel 3 og 4 i bilaget til direktivet, fastsættes der et minimumsmål for hver køretøjsklasse (dvs. lette køretøjer, lastbiler og busser) for hver medlemsstat, uden at der skelnes mellem forskellige typer kontrakter (køb eller leje af køretøjer, tjenester osv.).

I henhold til direktivets artikel 5, stk. 1, beregnes disse minimumsmål som minimumsprocenter for renere køretøjer ud af det samlede antal vejtransportkøretøjer, der er omfattet af summen af alle kontrakter inden for direktivets anvendelsesområde, uden at der skelnes mellem forskellige typer kontrakter (køb, leje eller afbetalingskøb af køretøjer, tjenesteydelseskontrakter osv.).

I direktivets artikel 5, stk. 4 og 5, præciseres det, hvordan antallet af køretøjer, der er omfattet af de enkelte kontrakter, bør medregnes for forskellige kontrakttyper (f.eks. indkøb af køretøjer eller tjenesteydelseskontrakter). Når antallet af køretøjer i henhold til hver enkelt kontrakt beregnes i overensstemmelse med disse bestemmelser, kan opfyldelsen af målene kontrolleres på grundlag af summen af alle indkøbte køretøjer i henhold til alle relevante kontrakter og andelen af renere køretøjer ud af dette samlede antal.

Spørgsmål vedrørende tjenesteyderes indkøb af køretøjer i henhold til offentlige tjenesteydelseskontrakter, der vedrører levering af personbefordring ad vej

15.   Hvordan medregnes køretøjer i henhold til en offentlig tjenesteydelseskontrakt? Skal vi medregne tjenesteyderens indkøb af nye køretøjer? Hvordan kan disse overvåges?

I tilfælde af tjenesteydelseskontrakter som omhandlet i direktivets artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 1, litra c) — dvs. de tjenesteydelseskontrakter, herunder offentlige tjenesteydelseskontrakter, der er anført i tabel 1 i bilaget til direktivet, skal alle køretøjer, der anvendes til levering af den pågældende tjenesteydelse medregnes i henhold til direktivets artikel 5, stk. 5.

Denne tilgang sikrer sammenhæng mellem de to forskellige udbudsmetoder (køb/leje/afbetalingskøb, jf. artikel 3, stk. 1, litra a), og offentlige tjenesteydelseskontrakter, der vedrører levering af personbefordring ad vej, og andre tjenesteydelseskontrakter, jf. artikel 3, stk. 1, litra b) og c)), ligesom den minimerer den administrative byrde.

Ved en kontrakt om køb/leasing/afbetalingskøb er der tale om, at en ordregivende myndighed/ordregiver indkøber et vist antal køretøjer. Derfor medregnes alle de køretøjer, der er omfattet af en sådan kontrakt. I en lignende situation fremskaffer en ordregivende myndighed/ordregiver ved hjælp af en tjenesteydelseskontrakt et bestemt antal køretøjer til at levere en tjenesteydelse. Det antal køretøjer, som tjenesteyderen anvender til at levere denne tjeneste, vil derfor blive medregnet, uanset om tjenesteyderen køber nye køretøjer eller anvender eksisterende køretøjer.

16.   Hvis en tjenesteydelseskontrakt indgås for en længere periode end referenceperioden, medregnes de anvendte køretøjer så også for den følgende referenceperiode?

Nej. Som anført i direktivets artikel 5 er datoen for tildeling af kontrakten afgørende for, i hvilken referenceperiode de indkøbte køretøjer skal medregnes. Selv om en kontrakt, der er underskrevet i løbet af den første referenceperiode, stadig er i kraft i den anden periode, vil de køretøjer, der er omfattet af denne kontrakt, kun blive medregnet for den første periode.

17.   Hvordan skal de køretøjer, der anvendes til udførelse af en tjenesteydelse, medregnes i tilfælde af en tjenesteydelseskontrakt, hvis deres antal ændrer sig med tiden (regelmæssige eller enkeltstående ændringer) i løbet af referenceperioden?

Antallet af køretøjer, der skal anvendes til levering af de tjenesteydelser, der er omfattet af kontrakten, registreres på tidspunktet for tildelingen af kontrakten.

Væsentlige ændringer i antallet af køretøjer, der anvendes, vil typisk have virkninger for budgettet og kræver en eller anden form for revision eller ændring af kontrakten, som bør indberettes.

Mindre ændringer, som ikke kræver en ændring af kontrakten, registreres ikke i henhold til direktivet. Selv om dette betyder, at det endelige antal køretøjer, der indberettes i henhold til direktivet, måske ikke er helt korrekt, mener medlovgiverne, at det er et godt kompromis mellem nøjagtighed og størrelsen af den administrative byrde, der ville være påkrævet for at sikre fuld overvågning i realtid.

18.   Hvad sker der, hvis en udbyder af tjenester i henhold til en offentlig tjenesteydelseskontrakt, der vedrører levering af personbefordring ad vej, eller en anden tjenesteydelseskontrakt som omhandlet i henholdsvis artikel 3, stk. 1, litra b), eller artikel 3, stk. 1, litra c), også selv er en ordregiver eller ordregivende myndighed, som er omfattet af forpligtelserne i direktiv 2014/24/EU (9)
  om offentlige udbud og direktiv 2014/25/EU (10)
  om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester? Skal denne udbyder også registrere køb af nye køretøjer, der anvendes til at levere tjenesteydelsen?

Hvis tjenesteudbyderen er omfattet af forpligtelsen til at anvende de udbudsprocedurer, der er fastsat i direktiv 2014/24/EU eller direktiv 2014/25/EU, og procedurerne således finder anvendelse på indkøb af de køretøjer, der anvendes til levering af tjenesteydelsen, finder direktivet om renere køretøjer også anvendelse på disse indkøb.

I denne forbindelse bør det også erindres, at direktivet kun finder anvendelse på kontrakter, der er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU eller forordning (EF) nr. 1370/2007. Hvis en kontrakt mellem to ordregivende myndigheder/ordregivere ikke er omfattet af anvendelsesområdet for disse retsakter, falder den også uden for anvendelsesområdet for direktivet om renere køretøjer. I dette tilfælde vil sidstnævnte ordregivende myndigheds/ordregivers indkøb af køretøjer imidlertid stadig falde inden for anvendelsesområdet for direktivet om renere køretøjer (medmindre det er udelukket på grund af andre omstændigheder).

| Praktiske eksempler — spørgsmål 15-18

  I det følgende gives en række praktiske eksempler på de forhold, der beskrives i spørgsmål 15, 16, 17 og 18: | Eksempel 1: I referenceperioden køber en ordregivende myndighed ti busser. Alle ti busser medregnes i forbindelse med målet for minimumsudbud. |
| --- | --- |

Praktiske eksempler — spørgsmål 15-18

I det følgende gives en række praktiske eksempler på de forhold, der beskrives i spørgsmål 15, 16, 17 og 18:

Eksempel 1: I referenceperioden køber en ordregivende myndighed ti busser. Alle ti busser medregnes i forbindelse med målet for minimumsudbud.

| | Eksempel 2: I referenceperioden tildeler en ordregivende myndighed en kontrakt om driften af sit busnet til en enhed, som ikke er en ordregivende myndighed eller en ordregiver som defineret i direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU. Ifølge kontrakten skal der anvendes ti busser. Alle disse ti busser medregnes i opfyldelsen af målet, uanset om tjenesteudbyderen køber nye busser eller anvender eksisterende busser. Eventuelle udskiftninger af busser medregnes ikke i opfyldelsen af minimumsmålet for udbud og behøver ikke overvåges/registreres. |
| --- | --- |

Eksempel 2: I referenceperioden tildeler en ordregivende myndighed en kontrakt om driften af sit busnet til en enhed, som ikke er en ordregivende myndighed eller en ordregiver som defineret i direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU. Ifølge kontrakten skal der anvendes ti busser. Alle disse ti busser medregnes i opfyldelsen af målet, uanset om tjenesteudbyderen køber nye busser eller anvender eksisterende busser. Eventuelle udskiftninger af busser medregnes ikke i opfyldelsen af minimumsmålet for udbud og behøver ikke overvåges/registreres.

| | Eksempel 3: I referenceperioden tildeler en ordregivende myndighed en kontrakt om driften af sit busnet til en anden ordregivende myndighed eller ordregiver, som er omfattet af kravene i direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU. Ifølge kontrakten skal der anvendes ti busser. Alle disse ti busser medregnes i opfyldelsen af målet, uanset om tjenesteudbyderen køber nye busser eller anvender eksisterende busser. Endvidere gælder det, at hvis den anden ordregivende myndighed/ordregiver indkøber en eller flere busser i referenceperioden (f.eks. køber en ny bus for at erstatte en af dem, der anvendes i henhold til tjenesteydelseskontrakten), vil disse også blive medregnet i forbindelse med minimumsmålet for udbud, og de bør indberettes i overensstemmelse hermed. Bemærk, at det i dette tilfælde er den anden ordregivende myndigheds/ordregivers køb af bussen, der tæller, uanset om den anvendes i henhold til tjenesteydelseskontrakten eller ej. |
| --- | --- |

Eksempel 3: I referenceperioden tildeler en ordregivende myndighed en kontrakt om driften af sit busnet til en anden ordregivende myndighed eller ordregiver, som er omfattet af kravene i direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU. Ifølge kontrakten skal der anvendes ti busser. Alle disse ti busser medregnes i opfyldelsen af målet, uanset om tjenesteudbyderen køber nye busser eller anvender eksisterende busser. Endvidere gælder det, at hvis den anden ordregivende myndighed/ordregiver indkøber en eller flere busser i referenceperioden (f.eks. køber en ny bus for at erstatte en af dem, der anvendes i henhold til tjenesteydelseskontrakten), vil disse også blive medregnet i forbindelse med minimumsmålet for udbud, og de bør indberettes i overensstemmelse hermed. Bemærk, at det i dette tilfælde er den anden ordregivende myndigheds/ordregivers køb af bussen, der tæller, uanset om den anvendes i henhold til tjenesteydelseskontrakten eller ej.

| | Eksempel 4: I referenceperioden tildeler en ordregivende myndighed en kontrakt om driften af sit busnet til en anden ordregivende myndighed eller ordregiver, som er omfattet af kravene i direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU. Ifølge kontrakten skal der anvendes ti busser. Kontrakten er imidlertid ikke omfattet af de to direktivers anvendelsesområde. I dette tilfælde vil der ikke blive registreret køretøjer for kontrakten, da den falder uden for direktivets anvendelsesområde. Hvis den anden ordregivende myndighed/ordregiver imidlertid indkøber en eller flere busser i referenceperioden (f.eks. køber en ny bus for at erstatte en af dem, der anvendes i henhold til tjenesteydelseskontrakten), vil disse også blive medregnet i forbindelse med minimumsmålet for udbud, og de bør indberettes i overensstemmelse hermed. Bemærk, at det også i dette tilfælde er den anden ordregivende myndigheds/ordregivers køb af bussen, der tæller, uanset om den anvendes i henhold til tjenesteydelseskontrakten eller ej. |
| --- | --- |

Eksempel 4: I referenceperioden tildeler en ordregivende myndighed en kontrakt om driften af sit busnet til en anden ordregivende myndighed eller ordregiver, som er omfattet af kravene i direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU. Ifølge kontrakten skal der anvendes ti busser. Kontrakten er imidlertid ikke omfattet af de to direktivers anvendelsesområde. I dette tilfælde vil der ikke blive registreret køretøjer for kontrakten, da den falder uden for direktivets anvendelsesområde. Hvis den anden ordregivende myndighed/ordregiver imidlertid indkøber en eller flere busser i referenceperioden (f.eks. køber en ny bus for at erstatte en af dem, der anvendes i henhold til tjenesteydelseskontrakten), vil disse også blive medregnet i forbindelse med minimumsmålet for udbud, og de bør indberettes i overensstemmelse hermed. Bemærk, at det også i dette tilfælde er den anden ordregivende myndigheds/ordregivers køb af bussen, der tæller, uanset om den anvendes i henhold til tjenesteydelseskontrakten eller ej.

Spørgsmål vedrørende eftermontering

19.   I henhold til direktivets artikel 5, stk. 3, kan eftermonterede køretøjer, der opfylder definitionen af renere køretøjer og/eller nulemissionskøretøjer, medregnes med henblik på at opfylde minimumsmålene for udbud. Hvordan bør antallet af eftermonterede køretøjer afspejles i TED-databasen og rapporteringen?

Det forventes, at eftermontering af køretøjer i de fleste tilfælde ikke vil afspejles i TED-databasen — f.eks. fordi den udføres internt, eller fordi den er genstand for en tjenesteydelseskontrakt, der ligger uden for direktivets anvendelsesområde. Direktivet giver medlemsstaterne mulighed for at anvende eftermontering som en omkostningseffektiv måde til at nå målene, men i de fleste tilfælde skal brugen af denne mulighed indberettes separat i forhold til indsamlingen af oplysninger fra TED, som foretages af Kommissionen.

I denne forbindelse skal det erindres, at medlemsstaterne i henhold til direktivets artikel 10, stk. 2, skal forelægge Kommissionen en rapport om gennemførelsen af direktivet, herunder antallet og de klasser af køretøjer, der er omfattet af de relevante kontrakter, på basis af data fra TED-databasen. Opfyldelsen af minimumsmålene for udbud vil primært blive vurderet på grundlag af denne rapport og ikke kun på basis af de tal, som Kommissionen henter fra TED-databasen.

Hvis eftermontering anvendes til at opfylde minimumsmålene for udbud og ikke afspejles i de tal, der indberettes i TED-databasen, bør medlemsstaterne fra de relevante ordregivende myndigheder og ordregivere indsamle oplysninger om det antal køretøjer (for hver klasse), der opfylder definitionen af renere køretøjer og/eller nulemissionskøretøjer som følge af eftermonteringen, og medtage disse oplysninger i den rapport, der er omhandlet i artikel 10, stk. 2. På denne måde vil disse køretøjer blive taget i betragtning ved vurdering af opfyldelsen af minimumsmålene for udbud.

20.   Hvordan skal eftermonterede køretøjer medregnes i praksis, hvis køretøjer, der allerede var anskaffet før referenceperioden, eftermonteres for at opfylde definitionen af renere køretøjer i referenceperioden? Og hvordan forholder det sig, hvis der indkøbes nye køretøjer, der ikke er rene, og disse køretøjer derefter eftermonteres i samme referenceperiode?

Både eftermontering af køretøjer, der er anskaffet før referenceperiodens start, og køb og efterfølgende eftermontering af køretøjer i samme referenceperiode kan medregnes, selv om den måde, som dette skal gøres på, og den faktiske indvirkning på minimumsmålene for udbud vil være en smule anderledes, hvilket fremgår af følgende eksempler.

| Praktiske eksempler — spørgsmål 20

  Eksempel 1
  En ordregivende myndighed køber ti nye dieselbusser i referenceperioden. For så vidt angår minimumsmålene for udbud har den indkøbt ti køretøjer, hvoraf ingen er rene.
  Eksempel 2
  En ordregivende myndighed køber ti nye batteridrevne elbusser i referenceperioden. For så vidt angår minimumsmålene for udbud har den indkøbt ti rene (nulemissions)køretøjer.
  Eksempel 3
  En ordregivende myndighed ejer ti dieselbusser, som er indkøbt før det nye direktivs ikrafttræden. I løbet af referenceperioden eftermonterer den busserne, så de udelukkende kører på el. For så vidt angår minimumsmålene for udbud har den indkøbt ti rene (nulemissions)køretøjer. I denne henseende er effekten i dette eksempel reelt den samme som i eksempel 2.
  Eksempel 4
  En ordregivende myndighed køber ti nye dieselbusser i referenceperioden. Senere i samme periode eftermonterer den busserne, så de kan køre på elektriske batterier. I dette tilfælde registreres to særskilte indkøb, først indkøbet af ti køretøjer, der ikke er rene (som i eksempel 1), og derefter indkøbet (gennem eftermontering) af ti rene nulemissionskøretøjer (som i eksempel 3). Samlet set betragtes det som indkøb af 20 køretøjer, hvoraf ti er nulemissionskøretøjer, og ti ikke er rene. |
| --- |

Praktiske eksempler — spørgsmål 20

Eksempel 1

En ordregivende myndighed køber ti nye dieselbusser i referenceperioden. For så vidt angår minimumsmålene for udbud har den indkøbt ti køretøjer, hvoraf ingen er rene.

Eksempel 2

En ordregivende myndighed køber ti nye batteridrevne elbusser i referenceperioden. For så vidt angår minimumsmålene for udbud har den indkøbt ti rene (nulemissions)køretøjer.

Eksempel 3

En ordregivende myndighed ejer ti dieselbusser, som er indkøbt før det nye direktivs ikrafttræden. I løbet af referenceperioden eftermonterer den busserne, så de udelukkende kører på el. For så vidt angår minimumsmålene for udbud har den indkøbt ti rene (nulemissions)køretøjer. I denne henseende er effekten i dette eksempel reelt den samme som i eksempel 2.

Eksempel 4

En ordregivende myndighed køber ti nye dieselbusser i referenceperioden. Senere i samme periode eftermonterer den busserne, så de kan køre på elektriske batterier. I dette tilfælde registreres to særskilte indkøb, først indkøbet af ti køretøjer, der ikke er rene (som i eksempel 1), og derefter indkøbet (gennem eftermontering) af ti rene nulemissionskøretøjer (som i eksempel 3). Samlet set betragtes det som indkøb af 20 køretøjer, hvoraf ti er nulemissionskøretøjer, og ti ikke er rene.

Spørgsmål vedrørende brug af TED-databasen

21.   Hvordan vil TED-databasen blive brugt til at overvåge gennemførelsen af direktivet? Hvad skal ordregivende myndigheder og ordregivere indlæse i TED-databasen for at opfylde direktivets krav?

For hvert indkøb, der falder ind under direktivets anvendelsesområde, skal følgende oplysninger indsamles: det samlede antal køretøjer, der er omfattet af indkøbet, antallet af køretøjer (ud af dette samlede antal), der betragtes som »renere køretøjer« som defineret i direktivets artikel 4, stk. 4, og antallet af køretøjer (ud af det samlede antal køretøjer), der betragtes som »tunge nulemissionskøretøjer« i henhold til direktivets artikel 4, stk. 5.

Disse oplysninger foreligger på tidspunktet for tildelingen af kontrakten og fremlægges ofte allerede i et af de åbne tekstfelter i TED-databasen. Dette er imidlertid ikke altid tilfældet, da der i øjeblikket ikke er noget krav om at fremlægge disse oplysninger. Og selv hvis oplysningerne fremlægges i TED-databasen, er de ikke altid indlæst i det samme tekstfelt, da der ikke er noget klart krav i denne henseende. På nuværende tidspunkt er det derfor ikke muligt at hente disse oplysninger fra TED-databasen automatisk, og det er meget tidkrævende at hente de relevante oplysninger ud manuelt.

Derfor vil den næste udgave af de e-formularer, der blev indført ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1780 (11) om standardformularer til brug ved offentliggørelse af bekendtgørelser i forbindelse med offentlige indkøb, omfatte følgende tre felter for alle kontrakter med en CPV-kode, der er relevant for direktivet:

| — | BT-715 Køretøjer — Det samlede antal køretøjer (uanset om de er renere eller ej), der falder inden for anvendelsesområdet for direktiv 2009/33/EF. Disse køretøjer er enten blevet indkøbt, leaset, lejet, købt på afbetaling, eller der er indgået en kontraktlig aftale om anvendelse heraf med henblik på levering af en indkøbt tjenesteydelse, der falder inden for anvendelsesområdet for direktiv 2009/33/EF. |
| --- | --- |

—

BT-715 Køretøjer — Det samlede antal køretøjer (uanset om de er renere eller ej), der falder inden for anvendelsesområdet for direktiv 2009/33/EF. Disse køretøjer er enten blevet indkøbt, leaset, lejet, købt på afbetaling, eller der er indgået en kontraktlig aftale om anvendelse heraf med henblik på levering af en indkøbt tjenesteydelse, der falder inden for anvendelsesområdet for direktiv 2009/33/EF.

| — | BT-716 Renere køretøjer — Antallet af renere køretøjer, der er defineret i og falder inden for anvendelsesområdet for direktiv 2009/33/EF. Disse køretøjer er enten blevet indkøbt, leaset, lejet, købt på afbetaling, eller der er indgået en kontraktlig aftale om anvendelse heraf med henblik på levering af en indkøbt tjenesteydelse, der falder inden for anvendelsesområdet for direktiv 2009/33/EF. |
| --- | --- |

—

BT-716 Renere køretøjer — Antallet af renere køretøjer, der er defineret i og falder inden for anvendelsesområdet for direktiv 2009/33/EF. Disse køretøjer er enten blevet indkøbt, leaset, lejet, købt på afbetaling, eller der er indgået en kontraktlig aftale om anvendelse heraf med henblik på levering af en indkøbt tjenesteydelse, der falder inden for anvendelsesområdet for direktiv 2009/33/EF.

| — | BT-725 Nulemissionskøretøjer — Antallet af tunge nulemissionskøretøjer, der er defineret i og falder inden for anvendelsesområdet for direktiv 2009/33/EF. Disse køretøjer er enten blevet indkøbt, leaset, lejet, købt på afbetaling, eller der er indgået en kontraktlig aftale om anvendelse heraf med henblik på levering af en indkøbt tjenesteydelse, der falder inden for anvendelsesområdet for direktiv 2009/33/EF. |
| --- | --- |

—

BT-725 Nulemissionskøretøjer — Antallet af tunge nulemissionskøretøjer, der er defineret i og falder inden for anvendelsesområdet for direktiv 2009/33/EF. Disse køretøjer er enten blevet indkøbt, leaset, lejet, købt på afbetaling, eller der er indgået en kontraktlig aftale om anvendelse heraf med henblik på levering af en indkøbt tjenesteydelse, der falder inden for anvendelsesområdet for direktiv 2009/33/EF.

Når disse nye e-formularer er på plads, vil det være muligt at foretage automatisk udlæsning af antallet af køretøjer til vejtransport og antallet af renere køretøjer og nulemissionskøretøjer til vejtransport. Dette vil gøre det lettere for alle medlemsstater at registrere og overvåge ordrer. Kommissionen samler disse oplysninger og offentliggør dem på sit websted.

Det skal bemærkes, at det er valgfrit at udfylde ovennævnte felter (BT-715, BT-716 og BTI-725), som vil blive anvendt til overvågning via e-formularer. Hvis medlemsstaterne har til hensigt at tillade overvågning af gennemførelsen af direktivet gennem TED-databasen, anbefales det, at de gør udfyldelsen af disse felter obligatorisk på nationalt plan. Hvis felterne ikke anvendes i en medlemsstat, vil det være nødvendigt at etablere en eller anden form for særligt overvågnings- og rapporteringssystem på nationalt plan.

22.   Medlemsstaterne skal sætte de nødvendige love, forskrifter og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme direktiv 2019/1161 senest den 2. august 2021. De nye e-formularer, herunder de særlige felter i TED-databasen, vil dog først være tilgængelige fra den 14. november 2022. Hvordan vil fremskridtene blive overvåget i mellemtiden?

Medtagelsen af de særlige felter (antal køretøjer, antal renere køretøjer, antal nulemissionskøretøjer) i de nye e-formularer vil gøre det muligt at udtrække oplysninger fra TED-databasen automatisk. I tidsrummet mellem gennemførelsesperiodens afslutning (2. august 2021) og indførelsen af de nye e-formularer til TED kan oplysningerne om antallet af køretøjer, renere køretøjer og nulemissionskøretøjer, som er omfattet af hver kontrakt, indlæses i tekstfelt II.2.14) »Supplerende oplysninger«. Ved gennemførelsen af direktivet opfordres medlemsstaterne til at præcisere, at dette fritekstfelt bør anvendes til dette formål for at lette indsamlingen af disse oplysninger.

23.   I forbindelse med bekendtgørelser om indgåede kontrakter, der offentliggøres i TED, kan der opstå et problem med kontrakter, der omfatter køretøjer i forskellige klasser, for hvilke der er fastsat forskellige procentsatser (f.eks. busser og personbiler). Hvordan skal den ordregivende myndighed/ordregiveren indberette indkøbet i et sådant tilfælde?

På grundlag af de nuværende erfaringer forventer vi, at kun et relativt begrænset antal bekendtgørelser om indgåede kontrakter berøres af dette problem. Generelt bør de ordregivende myndigheder og ordregiverne opfordres til at anvende separate delkontrakter for forskellige køretøjsklasser, når det er muligt.

I de tilfælde, hvor en bekendtgørelse om indgåede kontrakter skal dække forskellige køretøjsklasser, anbefaler vi følgende fremgangsmåde:

| — | Angiv CPV-koderne for begge køretøjsklasser. Vælg CPV-koden for køretøjsklassen med det største antal køretøjer som den primære CPV-kode og koden/koderne for andre køretøjsklasser som sekundære CPV-koder (hvis f.eks. bekendtgørelsen vedrører ti busser og fem varevogne, vælges koden for busser som den primære kode og koden for varevogne som den sekundære kode). |
| --- | --- |

—

Angiv CPV-koderne for begge køretøjsklasser. Vælg CPV-koden for køretøjsklassen med det største antal køretøjer som den primære CPV-kode og koden/koderne for andre køretøjsklasser som sekundære CPV-koder (hvis f.eks. bekendtgørelsen vedrører ti busser og fem varevogne, vælges koden for busser som den primære kode og koden for varevogne som den sekundære kode).

| — | Angiv kun antallet af køretøjer i klassen med det største antal køretøjer i de særlige felter (hvis f.eks. bekendtgørelsen vedrører ti busser og fem varevogne, angives kun de ti busser). |
| --- | --- |

—

Angiv kun antallet af køretøjer i klassen med det største antal køretøjer i de særlige felter (hvis f.eks. bekendtgørelsen vedrører ti busser og fem varevogne, angives kun de ti busser).

| — | Angiv antallet af andre køretøjer i felt II.2.14) »Supplerende oplysninger«. |
| --- | --- |

—

Angiv antallet af andre køretøjer i felt II.2.14) »Supplerende oplysninger«.

24.   Hvad sker der, hvis en ordregivende myndighed eller ordregiver anvender e-formularerne i TED-databasen til kontrakter, der falder uden for direktivets anvendelsesområde, f.eks. fordi de ligger under minimumstærsklerne, eller fordi de indkøbte køretøjer er undtaget fra direktivets anvendelsesområde? Hvordan kan vi undgå, at de køretøjer, der er omfattet af disse kontrakter, medregnes med henblik på de minimumsmål for udbud, der er fastsat i henhold til direktivet, selv om de ikke er omfattet af direktivets anvendelsesområde?

Hvis en e-formular anvendes i forbindelse med en kontrakt, der ikke falder ind under direktivets anvendelsesområde (f.eks. fordi dens værdi ligger under tærsklen), bør de særlige felter (antal indkøbte køretøjer, der er omfattet af direktivet, antal renere køretøjer, antal nulemissionskøretøjer) enten stå tomme eller udfyldes med »0«, således at det tilsvarende antal køretøjer ikke medregnes ved udlæsning af dataene i TED-databasen.

25.   Ifølge direktivets artikel 3, stk. 1, litra b), kan medlemsstaterne fastsætte en minimumstærskel for offentlige tjenesteydelseskontrakter, som skal være lig med eller lavere end den, der er fastsat i artikel 5, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1370/2007. Hvordan kan disse kontrakter overvåges i TED-databasen, hvis en medlemsstat fastsætter en lavere tærskel?

Hvis en medlemsstat beslutter at fastsætte en lavere tærskel, bør det i princippet være muligt at indlæse offentlige tjenesteydelseskontrakter med en lavere værdi end den EU-tærskel, der er omhandlet i artikel 5, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1370/2007, i TED-databasen.

Hvis en given kontrakt allerede skal være registreret i TED-databasen i henhold til nationale regler, er det nemt og ikke forbundet med en særlig stor administrativ byrde at indlæse antallet af køretøjer i den relevante e-formular.

Hvis en kontrakt efter de gældende regler ikke nødvendigvis skal være registreret, er der forskellige muligheder for registrering. De indebærer dog alle en vis administrativ byrde:

| — | Den enkelte medlemsstat kan kræve, at kontrakten registreres i TED-databasen. |
| --- | --- |

—

Den enkelte medlemsstat kan kræve, at kontrakten registreres i TED-databasen.

| — | Alternativt kan medlemsstaten kræve, at de ordregivende myndigheder og ordregiverne indberetter antallet af køretøjer (og renere køretøjer og nulemissionskøretøjer) i disse kontrakter på nationalt plan. Medlemsstaten kan så medtage disse tal i den nationale rapport uden at bruge TED-databasen. Behovet for parallel indberetning af antallet af køretøjer, der er omfattet af disse relativt små kontrakter, vil også indebære en vis ekstra administrativ byrde. |
| --- | --- |

—

Alternativt kan medlemsstaten kræve, at de ordregivende myndigheder og ordregiverne indberetter antallet af køretøjer (og renere køretøjer og nulemissionskøretøjer) i disse kontrakter på nationalt plan. Medlemsstaten kan så medtage disse tal i den nationale rapport uden at bruge TED-databasen. Behovet for parallel indberetning af antallet af køretøjer, der er omfattet af disse relativt små kontrakter, vil også indebære en vis ekstra administrativ byrde.

Vi opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til disse forskellige tilganges fordele og effekt, når de træffer afgørelse om dette spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen af direktivet.

Spørgsmål vedrørende indkøb, der er påbegyndt inden udløbet af gennemførelsesperioden

26.   Er igangværende tjenesteydelseskontrakter, der er indgået før den 2. august 2021, omfattet af direktivet? Hvordan skal udskiftning af køretøjer, der er genstand for disse kontrakter, behandles?

Rammekontrakter eller offentlige tjenesteydelseskontrakter om offentlig trafikbetjening, der er indgået før den 2. august 2021, falder ikke inden for direktivets anvendelsesområde. Som forklaret i forbindelse med spørgsmål 13 ovenfor gælder desuden følgende: Selv om en tjenesteydelseskontrakt er omfattet af direktivets anvendelsesområde, er antallet af køretøjer, der skal tages i betragtning med henblik på minimumsmålet for udbud, det antal køretøjer, som skal anvendes til at levere tjenesteydelsen, og ikke det antal køretøjer, som tjenesteyderen måtte udskifte i løbet af kontraktens løbetid.

Men som forklaret nærmere i forbindelse med spørgsmål 14 ovenfor kan tjenesteyderen imidlertid være forpligtet til at indberette køb af køretøjer, hvis vedkommende selv er en ordregivende myndighed eller en ordregiver, der er omfattet af kravene i direktiv 2014/24/EU eller direktiv 2014/25/EU.

| Praktiske eksempler — spørgsmål 17, 18 og 26

  Eksempel 1: Før den 2. august 2021 har en ordregivende myndighed tildelt en kontrakt om driften af sit busnet til en enhed, som ikke er en ordregivende myndighed eller en ordregiver som defineret i direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU. Tjenesteydelseskontrakten ligger uden for direktivets anvendelsesområde og medregnes ikke i forbindelse med minimumsmålene for udbud. Ingen af de busser, der er omfattet af kontrakten, tæller med hensyn til målene. Eventuelle udskiftninger af busser vil heller ikke blive medregnet, og det er ikke nødvendigt at overvåge/registrere dem.
  Eksempel 2: Før den 2. august 2021 har en ordregivende myndighed tildelt en kontrakt om driften af sit busnet til en offentlig transportvirksomhed, som også er en ordregivende myndighed eller en ordregiver, der er underlagt direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU. Tjenesteydelseskontrakten ligger uden for direktivets anvendelsesområde og medregnes ikke i forbindelse med minimumsmålene for udbud. Den offentlige transportvirksomheds indkøb af busser er imidlertid omfattet af direktivets anvendelsesområde. Hvis transportvirksomheden derfor i løbet af referenceperioden erstatter en eller flere af de busser, der anvendes til at levere tjenesten, vil dette køb blive medregnet i forbindelse med minimumsmålet for udbud og bør indberettes i overensstemmelse hermed (bemærk, at køb af busser i dette tilfælde tæller med, uanset om de anvendes til at opfylde tjenesteydelseskontrakten). |
| --- |

Praktiske eksempler — spørgsmål 17, 18 og 26

Eksempel 1: Før den 2. august 2021 har en ordregivende myndighed tildelt en kontrakt om driften af sit busnet til en enhed, som ikke er en ordregivende myndighed eller en ordregiver som defineret i direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU. Tjenesteydelseskontrakten ligger uden for direktivets anvendelsesområde og medregnes ikke i forbindelse med minimumsmålene for udbud. Ingen af de busser, der er omfattet af kontrakten, tæller med hensyn til målene. Eventuelle udskiftninger af busser vil heller ikke blive medregnet, og det er ikke nødvendigt at overvåge/registrere dem.

Eksempel 2: Før den 2. august 2021 har en ordregivende myndighed tildelt en kontrakt om driften af sit busnet til en offentlig transportvirksomhed, som også er en ordregivende myndighed eller en ordregiver, der er underlagt direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU. Tjenesteydelseskontrakten ligger uden for direktivets anvendelsesområde og medregnes ikke i forbindelse med minimumsmålene for udbud. Den offentlige transportvirksomheds indkøb af busser er imidlertid omfattet af direktivets anvendelsesområde. Hvis transportvirksomheden derfor i løbet af referenceperioden erstatter en eller flere af de busser, der anvendes til at levere tjenesten, vil dette køb blive medregnet i forbindelse med minimumsmålet for udbud og bør indberettes i overensstemmelse hermed (bemærk, at køb af busser i dette tilfælde tæller med, uanset om de anvendes til at opfylde tjenesteydelseskontrakten).

Spørgsmål vedrørende anvendelse af direktivet på rammeaftaler og dynamiske indkøbssystemer

27.   Hvordan finder direktivets krav anvendelse på udbud i forbindelse med dynamiske indkøbssystemer eller rammeaftaler?

Direktivet finder anvendelse på individuelle kontrakter, der indgås inden for rammeaftaler eller dynamiske indkøbssystemer. De enkelte bekendtgørelser om indgåede kontrakter bør behandles i henhold til direktivet i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 5, stk. 2. De kan indgives som følger:

| — | For dynamiske indkøbssystemer forholder det sig i henhold til artikel 50, stk. 3, i direktiv 2014/24/EU således, at »de ordregivende myndigheder fremsender en bekendtgørelse om indgåede kontrakter, der er baseret på et dynamisk indkøbssystem, senest 30 dage efter tildelingen af hver kontrakt. De har dog mulighed for at fremsende disse bekendtgørelser samlet for et kvartal. I så fald skal de fremsende disse samlede bekendtgørelser senest 30 dage efter udgangen af hvert kvartal.« |
| --- | --- |

—

For dynamiske indkøbssystemer forholder det sig i henhold til artikel 50, stk. 3, i direktiv 2014/24/EU således, at »de ordregivende myndigheder fremsender en bekendtgørelse om indgåede kontrakter, der er baseret på et dynamisk indkøbssystem, senest 30 dage efter tildelingen af hver kontrakt. De har dog mulighed for at fremsende disse bekendtgørelser samlet for et kvartal. I så fald skal de fremsende disse samlede bekendtgørelser senest 30 dage efter udgangen af hvert kvartal.«

| — | For så vidt angår individuelle kontrakter i en rammeaftale præciseres den måde, e-formularerne kan anvendes på, i håndbogen for gennemførelse af e-formularer. Se navnlig følgende uddrag af håndbogen: |
| --- | --- |

—

For så vidt angår individuelle kontrakter i en rammeaftale præciseres den måde, e-formularerne kan anvendes på, i håndbogen for gennemførelse af e-formularer. Se navnlig følgende uddrag af håndbogen:

»E-formularer kan anvendes til offentliggørelse af bekendtgørelser om indgåede kontrakter hvert kvartal for så vidt angår de enkelte kontrakter inden for en rammeaftale (med henvisning til den bekendtgørelse, der fastlægger rammeaftalen), som ikke er påkrævet i henhold til udbudsdirektiverne (*). Denne forpligtelse kan opdeles yderligere afhængigt af rammeaftalens art, f.eks. for alle rammeaftaler eller kun for rammeaftaler med flere økonomiske aktører.

Det er nødvendigt at offentliggøre bekendtgørelser om indgåede kontrakter, der tildeles i forbindelse med rammeaftaler, for at sikre gennemsigtighed med hensyn til, hvor mange af skatteydernes penge der bruges, og — i tilfælde af rammeaftaler med flere økonomiske aktører – for at sikre yderligere gennemsigtighed med hensyn til, hvem der rent faktisk modtager pengene. (Desuden er det nødvendigt for at sikre præcis registrering af de køretøjer, der indkøbes i henhold til direktivet om renere køretøjer).

28.   Finder direktivet anvendelse på udbud i henhold til tidligere etablerede dynamiske indkøbssystemer eller rammeaftaler, når direktivet træder i kraft i løbet af systemets gyldighedsperiode?

Finder direktivet anvendelse på udbud i henhold til tidligere etablerede dynamiske indkøbssystemer eller rammeaftaler, når direktivet træder i kraft i løbet af systemets gyldighedsperiode?

Nej. I henhold til direktivets artikel 3, stk. 1, omfatter dets anvendelsesområde kun kontrakter, hvor indkaldelsen af tilbud er udsendt efter den 2. august 2021. Et dynamisk indkøbssystem eller en rammeaftale, hvor indkaldelsen af tilbud er udsendt før denne dato, falder derfor uden for direktivets anvendelsesområde, selv om en eller flere kontrakter baseret på dette dynamiske indkøbssystem måtte blive tildelt efter denne dato. Se også spørgsmål 7.

29.   Der fastlægges en rammeaftale eller et dynamisk indkøbssystem i løbet af den første referenceperiode, men de enkelte kontrakter tildeles i løbet af den anden periode. I hvilken periode skal de pågældende køretøjer medregnes?

Der fastlægges en rammeaftale eller et dynamisk indkøbssystem i løbet af den første referenceperiode, men de enkelte kontrakter tildeles i løbet af den anden periode. I hvilken periode skal de pågældende køretøjer medregnes?

I henhold til direktivets artikel 5, stk. 2, er den dato, der skal tages i betragtning, datoen for tildeling af kontrakten. I forbindelse med rammeaftaler eller dynamiske indkøbssystemer er dette datoen for tildeling af de enkelte kontrakter. For så vidt angår individuelle kontrakter, der tildeles i løbet af den anden referenceperiode som led i en rammeaftale eller et dynamisk indkøbssystem, som blev fastlagt i den første referenceperiode, vil de pågældende køretøjer derfor blive medregnet i den anden referenceperiode.

Se også spørgsmål 7.

Spørgsmål vedrørende indkøb, der involverer ordregivende myndigheder fra forskellige medlemsstater

Spørgsmål vedrørende indkøb, der involverer ordregivende myndigheder fra forskellige medlemsstater

30.   Der arrangeres fælles indkøb med deltagelse af ordregivende myndigheder/ordregivere fra forskellige medlemsstater. For eksempel arrangerer en europæisk gruppe for territorialt samarbejde fælles indkøb af renere busser på vegne af sine medlemmer i forskellige medlemsstater. Hvordan skal dette registreres i TED-databasen for at sikre, at køretøjerne tildeles korrekt til de pågældende medlemsstater med henblik på minimumsmålene for udbud?

Der arrangeres fælles indkøb med deltagelse af ordregivende myndigheder/ordregivere fra forskellige medlemsstater. For eksempel arrangerer en europæisk gruppe for territorialt samarbejde fælles indkøb af renere busser på vegne af sine medlemmer i forskellige medlemsstater. Hvordan skal dette registreres i TED-databasen for at sikre, at køretøjerne tildeles korrekt til de pågældende medlemsstater med henblik på minimumsmålene for udbud?

Fælles indkøb som beskrevet ovenfor registreres under én post i TED-databasen. De pågældende køretøjer tildeles derfor automatisk til den medlemsstat, hvor den primære ordregivende myndighed/ordregiver er etableret. For at sikre, at køretøjerne fordeles korrekt mellem de involverede medlemsstater under hensyntagen til minimumsmålene for udbud, bør fordelingen af køretøjer, renere køretøjer og nulemissionskøretøjer på de enkelte medlemsstater angives i felt II.2.14) »Supplerende oplysninger«. Kommissionens tjenestegrene vil derefter manuelt korrigere optællingen af disse køretøjer i systemet for at afspejle deres faktiske fordeling blandt de involverede medlemsstater.

---

(1)  EUT L 120 af 15.5.2009, s. 5.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1161 af 20. juni 2019 om ændring af direktiv 2009/33/EF om fremme af renere og mere energieffektive køretøjer til vejtransport (EUT L 188 af 12.7.2019, s. 116).

2

(3)  EUT L 151 af 14.6.2018, s. 1.

3

(4)  EUT L 315 af 3.12.2007, s. 1.

4

(5)  EUT L 307 af 28.10.2014, s. 1.

5

(6)  EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1. I henhold til artikel 88 i forordning (EU) 2018/858 ophæves direktiv 2007/46/EF med virkning fra den 1. september 2020.

6

(7)  https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=12920&no=1.

7

(8)  »Det bør bemærkes, at trolleybusser anses for at være busser med nulemission, forudsat at de kun kører på elektricitet, eller at de udelukkende anvender en styreenhed med nulemission, når de ikke er tilsluttet til nettet, ellers betragtes de stadig som renere køretøjer.«

8

(9)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65.

9

(10)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243.

10

(11)  EUT L 272 af 25.10.2019, s. 7.

11

---

| 22.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 352/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 352/13

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9957 — Advent International/Otto/Hermes Parcelnet/Hermes Germany)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 352/02)

Den 19. oktober 2020 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9957. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9957. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 22.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 352/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 352/14

---

Euroens vekselkurs (1)

21. oktober 2020

(2020/C 352/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1852 |
| JPY | japanske yen | 124,27 |
| DKK | danske kroner | 7,4432 |
| GBP | pund sterling | 0,90754 |
| SEK | svenske kroner | 10,3645 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0715 |
| ISK | islandske kroner | 164,60 |
| NOK | norske kroner | 10,9315 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,185 |
| HUF | ungarske forint | 364,01 |
| PLN | polske zloty | 4,5740 |
| RON | rumænske leu | 4,8758 |
| TRY | tyrkiske lira | 9,3084 |
| AUD | australske dollar | 1,6733 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5557 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,1854 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7875 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6067 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 343,08 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 19,4374 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,8879 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5755 |
| IDR | indonesiske rupiah | 17 342,44 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9115 |
| PHP | filippinske pesos | 57,539 |
| RUB | russiske rubler | 91,4095 |
| THB | thailandske bath | 37,026 |
| BRL | brasilianske real | 6,6118 |
| MXN | mexicanske pesos | 24,9348 |
| INR | indiske rupee | 87,3745 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1852

JPY

japanske yen

124,27

DKK

danske kroner

7,4432

GBP

pund sterling

0,90754

SEK

svenske kroner

10,3645

CHF

schweiziske franc

1,0715

ISK

islandske kroner

164,60

NOK

norske kroner

10,9315

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,185

HUF

ungarske forint

364,01

PLN

polske zloty

4,5740

RON

rumænske leu

4,8758

TRY

tyrkiske lira

9,3084

AUD

australske dollar

1,6733

CAD

canadiske dollar

1,5557

HKD

hongkongske dollar

9,1854

NZD

newzealandske dollar

1,7875

SGD

singaporeanske dollar

1,6067

KRW

sydkoreanske won

1 343,08

ZAR

sydafrikanske rand

19,4374

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,8879

HRK

kroatiske kuna

7,5755

IDR

indonesiske rupiah

17 342,44

MYR

malaysiske ringgit

4,9115

PHP

filippinske pesos

57,539

RUB

russiske rubler

91,4095

THB

thailandske bath

37,026

BRL

brasilianske real

6,6118

MXN

mexicanske pesos

24,9348

INR

indiske rupee

87,3745

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 22.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 352/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 352/15

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.9975 – Warburg Pincus / Vista Equity Partners Management / Infoblox)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 352/04)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Warburg Pincus LLC (»Warburg Pincus«, USA) |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus LLC (»Warburg Pincus«, USA)

| — | Vista Equity Partners Management (»Vista«, USA) |
| --- | --- |

—

Vista Equity Partners Management (»Vista«, USA)

| — | Infoblox, Inc. (»Infoblox« eller »Target«, USA), der i øjeblikket kontrolleres udelukkende af Vista. |
| --- | --- |

—

Infoblox, Inc. (»Infoblox« eller »Target«, USA), der i øjeblikket kontrolleres udelukkende af Vista.

Warburg Pincus og Vista erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over hele Infoblox. Vista har i øjeblikket enekontrol over Infoblox.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Warburg Pincus: kapitalfond, der især investerer i virksomheder i en række sektorer, herunder forbrugssektoren, industri- og erhvervstjenester, energi, finansielle tjenesteydelser, sundhedspleje, fast ejendom, teknologi, medier og telekommunikation |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus: kapitalfond, der især investerer i virksomheder i en række sektorer, herunder forbrugssektoren, industri- og erhvervstjenester, energi, finansielle tjenesteydelser, sundhedspleje, fast ejendom, teknologi, medier og telekommunikation

| — | Vista: privat investeringsselskab, der forvalter en række porteføljeselskaber, der leverer IT-tjenester |
| --- | --- |

—

Vista: privat investeringsselskab, der forvalter en række porteføljeselskaber, der leverer IT-tjenester

| — | Infoblox: Leverer tjenester inden for IT-automatisering og IT-sikkerhed, herunder software og udstyr, der automatisk tildeler IP-adresser og styrer domænenavnesystemet (DNS), samt løsninger til DNS-sikkerhed og cloudnetværksautomatisering. |
| --- | --- |

—

Infoblox: Leverer tjenester inden for IT-automatisering og IT-sikkerhed, herunder software og udstyr, der automatisk tildeler IP-adresser og styrer domænenavnesystemet (DNS), samt løsninger til DNS-sikkerhed og cloudnetværksautomatisering.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9975 – Warburg Pincus / Vista Equity Partners Management / Infoblox

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 22.10.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 352/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 352/17

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 352/05)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

»JABUGO«

EU-nr.: PDO-ES-0009-AM02 — 3.10.2019

BOB (X) BGB ( )

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Consejo Regulador de la Denominación de Origen Protegida Jabugo [Kontrolinstans for den beskyttede oprindelsesbetegnelse Jabugo]

Avenida Infanta María Luisa 1, 21290-Jabugo (Huelva), Spanien

+34 959127900

info@dopjabugo.es

Kontrolinstansen er officielt anerkendt som forvaltningsorgan for den beskyttede oprindelsesbetegnelse (BOB) »Jabugo« i henhold til første tillægsbestemmelse til lov nr. 6/2015 af 12. maj 2015 om beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser på niveauet over Spaniens selvstyrende regioner, og en af dens særlige opgaver er at fremsætte ændringsforslag til varespecifikationen.

2.   Medlemsstat eller Tredjeland

Spanien

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| ☐ | Produktets betegnelse |
| --- | --- |

☐

Produktets betegnelse

| ☒ | Beskrivelse af produktet |
| --- | --- |

☒

Beskrivelse af produktet

| ☒ | Geografisk område |
| --- | --- |

☒

Geografisk område

| ☒ | Bevis for oprindelse |
| --- | --- |

☒

Bevis for oprindelse

| ☒ | Produktionsmetode |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetode

| ☐ | Tilknytning |
| --- | --- |

☐

Tilknytning

| ☒ | Mærkning |
| --- | --- |

☒

Mærkning

| ☐ | Andet [angives nærmere] |
| --- | --- |

☐

Andet [angives nærmere]

| ☒ | Myndigheder eller organer med ansvar for at kontrollere overholdelsen af varespecifikationen. |
| --- | --- |

☒

Myndigheder eller organer med ansvar for at kontrollere overholdelsen af varespecifikationen.

4.   Type ændring

| ☒ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. |
| --- | --- |

☒

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

| ☐ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende). |
| --- | --- |

☐

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5.   Ændring(er)

Ændringen af betegnelsen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse (BOB) fra »Jamón de Huelva« til »Jabugo« BOB har fremskyndet den tendens i retning af fremragende kvalitet, der er blevet observeret i de seneste år.

Beskrivelse af produktet

Der er blevet foretaget ændringer af dette afsnit, fordi de tre produktklasser (klasse I »Summum«, klasse II »Excellens« og klasse III »Selección«) er blevet forenklet og nu udgør en enkelt førsteklasse. Det vil sige, at varespecifikationen kun omfatter skinke og bove fra 100 % racerene iberiske svin (en hjemmehørende race), der fodres med agern og andre ressourcer fra dehesaen (en særlig lokal landskabstype med egetræsvegetation og græsvegetation) under den såkaldte »montanera«-opfedning (græsning i egeskov).

For det første er 100 % racerene iberiske svin en hjemmehørende og hårdfør race, som er perfekt tilpasset dehesaen og et liv i det fri. Det er en race, der er mindre frugtbar, og som har brug for mere tid til at nå op på slagtevægten. Kødet fra disse svin er meget marmoreret.

For det andet giver agern slutproduktet unikke organoleptiske egenskaber, navnlig smag, aroma og retronasal intensitet/vedvarenhed.

Med andre ord er skinke og bov fra 100 % racerene iberiske svin, der er opfodret med agern og naturfoderplanter, af højeste sensoriske kvalitet og gør det muligt at bevare den iberiske races renhed og økosystemets bæredygtighed.

I denne forbindelse er der foretaget følgende ændringer:

| — | Krydsninger med duroc-svin (en udenlandsk race) udgår. |
| --- | --- |

—

Krydsninger med duroc-svin (en udenlandsk race) udgår.

| — | Slagtekroppens minimumsvægt for krydsninger af agernfodrede svin eller svin, der afslutningsvis er »montanera«-opfodrede, udgår. |
| --- | --- |

—

Slagtekroppens minimumsvægt for krydsninger af agernfodrede svin eller svin, der afslutningsvis er »montanera«-opfodrede, udgår.

| — | »Cebo de Campo«-svin (opfodrede svin på friland) udgår. |
| --- | --- |

—

»Cebo de Campo«-svin (opfodrede svin på friland) udgår.

| — | Der er fastsat start- og slutdatoer for »montanera«-opfedning i overensstemmelse med den nationale lovgivning om iberisk skinke. |
| --- | --- |

—

Der er fastsat start- og slutdatoer for »montanera«-opfedning i overensstemmelse med den nationale lovgivning om iberisk skinke.

| — | Der er fastsat en besætningstæthed for at sikre, at bestanden forvaltes ekstensivt under opfedning. |
| --- | --- |

—

Der er fastsat en besætningstæthed for at sikre, at bestanden forvaltes ekstensivt under opfedning.

| — | Betegnelsen klasse I »Summum« udgår, selv om kravene forbliver uændrede. |
| --- | --- |

—

Betegnelsen klasse I »Summum« udgår, selv om kravene forbliver uændrede.

| — | Klasse II »Excellens« udgår. |
| --- | --- |

—

Klasse II »Excellens« udgår.

| — | Klasse III »Selección« udgår. |
| --- | --- |

—

Klasse III »Selección« udgår.

| — | Mindstevægten for skinke og bov fra krydsavlede svin udgår. |
| --- | --- |

—

Mindstevægten for skinke og bov fra krydsavlede svin udgår.

Ændringerne er blevet foretaget på grund af et ønske om at sende EU's forbrugere et klart og utvetydigt budskab, der positionerer den beskyttede oprindelsesbetegnelse (BOB) »Jabugo« som en del af det mest krævende markedssegment. Samtidig er dette på linje med tendensen for certificerede produkter, eftersom antallet af produkter i klasse II er faldende, idet der nu kun er nogle få tilbage, og ingen produkter er certificeret i klasse III.

Derfor medfører ændringen ingen ændringer i produktets fremragende kvalitet.

Den tidligere tekst i enhedsdokumentet:

»3.2.   
  Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

[...]

Vægt: mindst 5,75 kg for skinken »100 % ibérico«, 7 kg for skinken »ibérico« og 3,7 kg for boven »100 % ibérica« og 4 kg for boven »ibérica«.

[...]

Klasse

De dyr, der leverer råvaren, er svin af racen »100 % ibérica«, eller en krydsning mellem racen »ibérica« og »duroc«, og som har mindst 75 % iberisk blod.

Afhængigt af dyrenes race og foder klassificeres skinker og bove som følger:

| | Klasse I — Summum: fremstillet af 100 % iberiske svin, som slagtes i en alder af mindst 14 måneder og er opdrættet traditionelt og opfodret ved »montanera«-opfedning (græsning i egeskov) udelukkende med agern og andre naturlige typiske naturressourcer i »dehesaer«, og som modnes naturligt under de særlige mikroklimatiske forhold i la Sierra i provinsen Huelva. |
| --- | --- |

Klasse I — Summum: fremstillet af 100 % iberiske svin, som slagtes i en alder af mindst 14 måneder og er opdrættet traditionelt og opfodret ved »montanera«-opfedning (græsning i egeskov) udelukkende med agern og andre naturlige typiske naturressourcer i »dehesaer«, og som modnes naturligt under de særlige mikroklimatiske forhold i la Sierra i provinsen Huelva.

| | Klasse II — Excellens: fremstillet af svin, der som minimum er af racen »ibérica« og har mindst 75 % iberisk blod, og hvis andre kendetegn er identiske med klasse I. |
| --- | --- |

Klasse II — Excellens: fremstillet af svin, der som minimum er af racen »ibérica« og har mindst 75 % iberisk blod, og hvis andre kendetegn er identiske med klasse I.

| | Klasse III — Selección: fremstillet af svin, der som minimum er af racen »ibérica« og har mindst 75 % iberisk blod, de opfedes i det fri i »dehesaer« med foder bestående primært af korn og bælgplanter. De slagtes i en alder af mindst 12 måneder, og kødet modnes naturligt under de særlige mikroklimatiske forhold i la Sierra i provinsen Huelva. |
| --- | --- |

Klasse III — Selección: fremstillet af svin, der som minimum er af racen »ibérica« og har mindst 75 % iberisk blod, de opfedes i det fri i »dehesaer« med foder bestående primært af korn og bælgplanter. De slagtes i en alder af mindst 12 måneder, og kødet modnes naturligt under de særlige mikroklimatiske forhold i la Sierra i provinsen Huelva.

[...]«

Den nye tekst i enhedsdokumentet:

»3.2.   
  Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

[...]

Vægt: mindst 5,75 kg for skinken og 3,7 kg for boven.

[...]

Skinke og bov fremstilles af 100 % racerene iberiske svin, som opdrættes på den traditionelle måde og fodres udelukkende med agern og andre naturlige ressourcer i dehesaen (en særlig lokal landskabstype med egetræsvegetation og græsvegetation) under »montanera«-opfedningen, og kødet modnes naturligt under de særlige mikroklimatiske forhold i la Sierra i provinsen Huelva.

[...]«

Den tidligere tekst i enhedsdokumentet:

»3.3.   
  Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Produktionsområdet, hvor de iberiske svin, som udgør råvaren til produkter med den beskyttede oprindelsesbetegnelse, opdrættes, er kendetegnet ved områderne med »dehesaer«, et økosystem med landbrug, skovbrug og græsning og et traditionelt område med opdræt af iberiske svin, som er beliggende i de vidtstrakte regioner Extremadura og Andalusien. De vigtigste faktorer, som bestemmer kvaliteten af iberiske svin og den deraf følgende organoleptiske kvalitet af de beskyttede produkter, og som giver skinker og bove med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo« deres kvalitet og særlige egenskaber, er foderet og motionen i forbindelse med ekstensivt opdræt, som giver svinene mulighed for at udnytte alle »dehesaens« ressourcer, dvs. agern, naturlige græsarealer, græs og stubbe under hele deres opvækst.

Det geografiske produktionsområde er afgrænset, og der anvendes følgende kontrolforanstaltninger til at sikre, at de specifikke betingelser er opfyldt: opgørelse af mængden af agern på stenege, korkege og farveege, som svinene har adgang til på hvert af opdrætsarealerne, fastsættelse af det maksimale antal svin og identifikation ved mærkning i begyndelsen af perioden med græsning i egeskov, tilsyn, der sikres ved uanmeldte inspektioner, der har til formål at kontrollere, at svinene opfodres med agern og ved græsning på naturlige græsningsarealer, samt at opdrættet er ekstensivt i den afsluttende opfedningsfase.

Benene fra de dyr, der er bestemt til produktion af skinke og bov med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo« stammer fra:

| a) | agernfodrede eller montanera-opfodrede svin: Disse svin slagtes umiddelbart efter den såkaldte montanera-opfedningsfase, som finder sted i »dehesaer« med egetræsvegetation bestående af stenege, korkege og farveege, hvor føden udelukkende består af agern og græs. Dyrenes gennemsnitlige vægt i starten af denne periode skal være på mellem 92 og 115 kg. I løbet af en periode på mindst 60 dage øges dyrenes vægt med minimum 46 kg. Vægten for slagtekroppene er 108 kg for dyr af racen »100 % ibérica« og 115 kg for de andre. |
| --- | --- |

a)

agernfodrede eller montanera-opfodrede svin: Disse svin slagtes umiddelbart efter den såkaldte montanera-opfedningsfase, som finder sted i »dehesaer« med egetræsvegetation bestående af stenege, korkege og farveege, hvor føden udelukkende består af agern og græs. Dyrenes gennemsnitlige vægt i starten af denne periode skal være på mellem 92 og 115 kg. I løbet af en periode på mindst 60 dage øges dyrenes vægt med minimum 46 kg. Vægten for slagtekroppene er 108 kg for dyr af racen »100 % ibérica« og 115 kg for de andre.

| b) | »Cebo de Campo«-svin (svin på friland): Disse svin er i opfedningsperioden i ekstensivt opdræt (højst 15 svin/hektar) og fodres med ressourcerne i »dehesaer« og med foder bestående primært af korn og bælgplanter. Minimumsperioden for opfedningsfasen i »dehesaerne« forud for slagtningen er 60 dage. Vægten for slagtekroppene er 108 kg for dyr af racen »100 % ibérica« og 115 kg for de andre.« |
| --- | --- |

b)

»Cebo de Campo«-svin (svin på friland): Disse svin er i opfedningsperioden i ekstensivt opdræt (højst 15 svin/hektar) og fodres med ressourcerne i »dehesaer« og med foder bestående primært af korn og bælgplanter. Minimumsperioden for opfedningsfasen i »dehesaerne« forud for slagtningen er 60 dage. Vægten for slagtekroppene er 108 kg for dyr af racen »100 % ibérica« og 115 kg for de andre.«

Den nye tekst i enhedsdokumentet:

»3.3.   
  Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Benene fra de dyr, der er bestemt til produktion af skinke og bov med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo« stammer fra 100 % racerene iberiske svin, hvis foder forud for slagtningen i henhold til de gældende lokale bestemmelser består af:

Agernfodrede eller montanera-opfodrede svin: Disse svin slagtes umiddelbart efter den såkaldte montanera-opfedningsfase, som finder sted i »dehesaer« med egetræsvegetation bestående af stenege, korkege og farveege, hvor føden udelukkende består af agern og græs. Dyrenes gennemsnitlige vægt i starten af denne periode skal være på mellem 92 og 115 kg. I løbet af en periode på mindst 60 dage øges dyrenes vægt med minimum 46 kg. De enkelte slagtekroppe skal veje mindst 108 kg.

Disse svin opdrættes på traditionel vis og fodres udelukkende med agern og andre naturressourcer i dehesaen under montanera-opfedningen, som finder sted mellem den 1. oktober og den 31. marts, og de slagtes, når de er mindst 14 måneder.

Produktionsområdet, hvor de iberiske svin, der leverer råvaren til de beskyttede produkter, opfedes, består af de udbredte dehesaer i de vidtstrakte regioner Extremadura og Andalusien. De vigtigste faktorer, som bestemmer kvaliteten af iberiske svin og den deraf følgende organoleptiske kvalitet af de beskyttede produkter, og som giver skinker og bove med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo« deres kvalitet og særlige egenskaber, er foderet og det ekstensive opdræt under den afsluttende opfedningsperiode, som giver svinene mulighed for at udnytte alle »dehesaens« ressourcer, dvs. agern, naturlige græsarealer, græs og stubbe, fuldt ud.

Besætningstætheden må højst være 1,25 svin pr. hektar og fastsættes for hver bedrift på grundlag af et skøn over den mængde agern på stenege, korkege og farveege, som svinene har adgang til på hver af de agernrige græsningsområder.«

Den tidligere tekst i varespecifikationen:

»B)   
  Beskrivelse af produktet

Beskrivelse af produktet

De skinker og bove, der er omfattet af oprindelsesbetegnelsen »Jabugo«, er modnede ben fra 100 % racerene iberiske svin eller duroc-krydsninger med mindst 75 % iberisk blod.

Følgende kategorier er baseret på dyrenes foder forud for slagtning og de gældende lokale bestemmelser:

| a) | agernfodrede eller montanera-opfodrede svin: Disse svin slagtes umiddelbart efter den såkaldte montanera-opfedningsfase, som finder sted i »dehesaer« med egetræsvegetation bestående af stenege, korkege og farveege, hvor føden udelukkende består af agern og græs. Dyrenes gennemsnitsvægt ved starten af montanera-opfedningen skal være på mellem 92 kg og 115 kg. I løbet af en periode på mindst 60 dage øges dyrenes vægt med minimum 46 kg. Vægten for slagtekroppene er 108 kg for dyr af racen »100 % ibérica« og 115 kg for de andre. |
| --- | --- |

a)

agernfodrede eller montanera-opfodrede svin: Disse svin slagtes umiddelbart efter den såkaldte montanera-opfedningsfase, som finder sted i »dehesaer« med egetræsvegetation bestående af stenege, korkege og farveege, hvor føden udelukkende består af agern og græs. Dyrenes gennemsnitsvægt ved starten af montanera-opfedningen skal være på mellem 92 kg og 115 kg. I løbet af en periode på mindst 60 dage øges dyrenes vægt med minimum 46 kg. Vægten for slagtekroppene er 108 kg for dyr af racen »100 % ibérica« og 115 kg for de andre.

| b) | »Cebo de Campo«-svin (opfodrede svin på friland): Disse svin opfedes i ekstensivt opdræt med foder bestående af ressourcerne i »dehesaen« og primært korn og bælgplanter. Minimumsperioden for opfedningsfasen i »dehesaerne« forud for slagtningen er 60 dage. Vægten for slagtekroppene er 108 kg for dyr af racen »100% ibérica« og 115 kg for de andre. Besætningstætheden må højst være 15 svin pr. hektar. |
| --- | --- |

b)

»Cebo de Campo«-svin (opfodrede svin på friland): Disse svin opfedes i ekstensivt opdræt med foder bestående af ressourcerne i »dehesaen« og primært korn og bælgplanter. Minimumsperioden for opfedningsfasen i »dehesaerne« forud for slagtningen er 60 dage. Vægten for slagtekroppene er 108 kg for dyr af racen »100% ibérica« og 115 kg for de andre. Besætningstætheden må højst være 15 svin pr. hektar.

Med forbehold for og uafhængigt af de gældende nationale standarder klassificeres skinker og bove som følger på grundlag af kvalitetsfaktorer, nemlig avlens renhed, forvaltning af besætningen, et foder bestående udelukkende af ressourcerne i dehesaen, mindstealder ved slagtning og varigheden af den periode, i hvilken skinkerne modnes under de naturlige forhold i La Sierra i provinsen Huelva:

Klasse I »SUMMUM«: Disse skinker og bove er fremstillet af 100 % »iberica«, som er opdrættet traditionelt og opfodret udelukkende med agern og andre naturlige typiske naturressourcer i »dehesaer« under »montanera«-opfedningen (græsning i egeskov), inden de slagtes, når de er mindst 14 måneder gamle, og kødet modnes naturligt under de særlige mikroklimatiske forhold i La Sierra i provinsen Huelva.

Klasse II »EXCELLENS«: Disse skinker og bove er fremstillet af racen »ibérica« med 75 % iberisk blod, som er opdrættet traditionelt og opfodret udelukkende med agern og andre naturlige typiske naturressourcer i »dehesaer« under »montanera«-opfedningen (græsning i egeskov), inden de slagtes, når de er mindst 14 måneder gamle, og kødet modnes naturligt under de særlige mikroklimatiske forhold i La Sierra i provinsen Huelva.

Klasse III »SELECCIÓN«: Disse skinker og bove er fremstillet af »100 % Cebo de campo«-svin (opfodrede svin på friland)) eller »75 % Cebo de campo-svin« og er fremstillet af racen »ibérica« og har mindst 75 % iberisk blod, de opfedes i det fri i »dehesaer« med foder bestående af dehesaens ressourcer og primært af korn og bælgplanter. De slagtes i en alder af mindst 12 måneder, og kødet modnes naturligt under de særlige mikroklimatiske forhold i La Sierra i provinsen Huelva.

[...]

Vægt: mindst 5,75 kg for skinken »100 % ibérico«, 7,00 kg for skinken »ibérico« og 3,70 kg for boven »100 % ibérica« og 4,00 kg for boven »ibérica«.

[...]«

Den nye tekst i varespecifikationen:

»B)   Beskrivelse af produktet

De skinker og bove, der er omfattet af oprindelsesbetegnelsen »Jabugo«, er modnede ben fra 100 % racerene iberiske svin, hvis foder forud for slagtning i henhold til de anvendte lokale bestemmelser består af:

Agernfodrede eller montanera-opfodrede svin: Disse svin, der er opdrættet på traditionel vis, slagtes umiddelbart efter montanera-opfedningen, som finder sted i »dehesaer« med egetræsvegetation bestående af stenege, korkege og farveege, hvor føden består udelukkende af agern og græs, mellem den 1. oktober og den 31. marts. Dyrenes gennemsnitlige vægt i starten af denne periode skal være på mellem 92 og 115 kg. I løbet af en periode på mindst 60 dage øges dyrenes vægt med minimum 46 kg. Minimumsalderen ved slagtning er 14 måneder. De enkelte slagtekroppe skal veje mindst 108 kg. Besætningstætheden må højst være 1,25 svin pr. hektar og fastsættes for hver bedrift på grundlag af et skøn over den mængde agern på stenege, korkege og farveege, som svinene har adgang til på hver af de agernrige græsningsområder.

Skinker og bove modnes naturligt under de særlige mikroklimatiske forhold i La Sierra i provinsen Huelva.

[...]

Vægt: mindst 5,75 kg for skinken og 3,70 kg for boven.

[...]«

Geografisk område:

Geografisk område:

Ændringen vedrører kun varespecifikationen og består i, at navnene på landbrugsdistrikterne i produktionsområdet erstattes med navnene på de kommuner, de består af.

Den eneste ændring af enhedsdokumentet har været, at ordene »følgende distrikter« er blevet erstattet af ordene »kommunerne i følgende distrikter« for at bringe det i overensstemmelse med varespecifikationen.

Derfor har ændringerne ikke indvirkning på det geografiske produktionsområde.

Den tidligere tekst i enhedsdokumentet:

»Produktionsområdet består af følgende distrikter, som omfatter "dehesaer" med egetræsvegetation bestående af stenege, korkege og farveege og er beliggende i provinserne Cáceres og Badajoz i Extremadura og Sevilla, Cordoue, Huelva, Cádiz og Malaga i Andalusien:«

Den nye tekst i enhedsdokumentet:

»Produktionsområdet består af kommunerne i følgende distrikter, som omfatter »dehesaer« med egetræsvegetation bestående af stenege, korkege og farveege og er beliggende i provinserne Cáceres og Badajoz i Extremadura og Sevilla, Cordoue, Huelva, Cádiz og Malaga i Andalusien:«

Den tidligere tekst i varespecifikationen:

»Produktionsområdet for svin, hvis for- og bagben kan anvendes til fremstilling af skinke og bov med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo«, omfatter »dehesaer« med egetræsvegetation bestående af stenege, korkege og farveege beliggende i provinserne Sevilla, Cordoue, Huelva, Cádiz og Málaga i den selvstyrende region Andalusien og provinserne Cáceres og Badajoz i den selvstyrende region Extremadura inden for følgende landbrugsdistrikter:

Extremadura:

| — | Cáceres: distrikterne Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás og Coria. |
| --- | --- |

—

Cáceres: distrikterne Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás og Coria.

| — | Badajoz: distrikterne Alburquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena og Azuaga. |
| --- | --- |

—

Badajoz: distrikterne Alburquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena og Azuaga.

Andalusien

| — | Sevilla: distriktet Sierra Norte. |
| --- | --- |

—

Sevilla: distriktet Sierra Norte.

| — | Cordoue: distrikterne Los Pedroches, La Sierra og Campiña Baja. |
| --- | --- |

—

Cordoue: distrikterne Los Pedroches, La Sierra og Campiña Baja.

| — | Huelva: distrikterne La Sierra, Andévalo Occidental, Andévalo Oriental og Condado Campiña. |
| --- | --- |

—

Huelva: distrikterne La Sierra, Andévalo Occidental, Andévalo Oriental og Condado Campiña.

| — | Cádiz: distrikterne La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar og Campiña. |
| --- | --- |

—

Cádiz: distrikterne La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar og Campiña.

| — | Malaga: distriktet Serranía de Ronda.« |
| --- | --- |

—

Malaga: distriktet Serranía de Ronda.«

Den nye tekst i varespecifikationen:

»Produktionsområdet for svin, hvis for- og bagben kan anvendes til fremstilling af skinke og bov med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo«, omfatter »dehesaer« med egetræsvegetation bestående af stenege, korkege og farveege beliggende i provinserne Sevilla, Cordoue, Huelva, Cádiz og Málaga i den selvstyrende region Andalusien og provinserne Cáceres og Badajoz i den selvstyrende region Extremadura inden for følgende landbrugsdistrikter:

Extremadura:

| — | Cáceres: Abadía, Abertura, Acebo, Acehuche, Aceituna, Ahigal, Albalá, Alcántara, Alcollarín, Alcuéscar, Aldea del Cano, Aldeacentenera, Aldeanueva de la Vera, Aldeanueva del Camino, Aldehuela de Jerte, Alía, Aliseda, Almaraz, Almoharín, Arroyo de La Luz, Arroyomolinos de La Vera, Arroyomolinos, Baños de Montemayor, Barrado, Belvís de Monroy, Benquerencia, Berrocalejo, Berzocana, Bohonal de Ibor, Botija, Brozas, Cabañas del Castillo, Cabezabellosa, Cabezuela del Valle, Cabrero, Cáceres, Cachorrilla, Cadalso, Calzadilla, Caminomorisco, Campillo de Deleitosa, Campo Lugar, Cañamero, Cañaveral, Carbajo, Carcaboso, Carrascalejo, Casar de Cáceres, Casar de Palomero, Casares de las Hurdes, Casas de Don Antonio, Casas de Don Gómez, Casas de Millán, Casas de Miravete, Casas del Castañar, Casas del Monte, Casatejada, Casillas de Coria, Castañar de Ibor, Ceclavín, Cedillo, Cerezo, Cilleros, Collado, Conquista de La Sierra, Coria, Cuacos de Yuste, Deleitosa, Descargamaría, El Gordo, El Torno, Eljas, Escurial, Fresnedoso de Ibor, Galisteo, Garciaz, Garganta la Olla, Gargantilla, Gargüera, Garrovillas de Alconétar, Garvín, Gata, Guadalupe, Guijo de Coria, Guijo de Galisteo, Guijo de Granadilla, Guijo de Santa Bárbara, Herguijuela, Hernán-Pérez, Herrera de Alcántara, Herreruela, Hervás, Higuera, Hinojal, Holguera, Hoyos, Huélaga, Ibahernando, Jaraicejo, Jaraíz de La Vera, Jarandilla de La Vera, Jarilla, Jerte, La Aldea del Obispo, La Cumbre, La Garganta, La Granja, La Pesga, Ladrillar, Logrosán, Losar de La Vera, Madrigal de La Vera, Madrigalejo, Madroñera, Majadas, Malpartida de Cáceres, Malpartida de Plasencia, Marchagaz, Mata de Alcántara, Membrío, Mesas de Ibor, Miajadas, Millanes, Mirabel, Mohedas de Granadilla, Monroy, Montánchez, Montehermoso, Moraleja, Morcillo, Navaconcejo, Navalmoral de la Mata, Navalvillar de Ibor, Navas del Madroño, Navezuelas, Nuñomoral, Oliva de Plasencia, Palomero, Pasarón de La Vera, Pedroso de Acim, Peraleda de la Mata, Peraleda de San Román, Perales del Puerto, Pescueza, Piedras Albas, Pinofranqueado, Piornal, Plasencia, Plasenzuela, Portaje, Portezuelo, Pozuelo de Zarzón, Pueblonuevo de Miramontes, Puerto de Santa Cruz, Rebollar, Riolobos, Robledillo de Gata, Robledillo de la Vera, Robledillo de Trujillo, Robledollano, Romangordo, Rosalejo, Ruanes, Salorino, Salvatierra de Santiago, San Martín de Trevejo, Santa Ana, Santa Cruz de la Sierra, Santa Cruz de Paniagua, Santa Marta de Magasca, Santiago de Alcántara, Santiago del Campo, Santibáñez el Alto, Santibáñez el Bajo, Saucedilla, Segura de Toro, Serradilla, Serrejón, Sierra de Fuentes, Talaván, Talaveruela de la Vera, Talayuela, Tejeda de Tiétar, Tiétar, Toril, Tornavacas, Torre de Don Miguel, Torre de Santa María, Torrecilla de los Ángeles, Torrecillas de la Tiesa, Torrejón El Rubio, Torrejoncillo, Torremenga, Torremocha, Torreorgaz, Torrequemada, Trujillo, Valdastillas, Valdecañas de Tajo, Valdefuentes, Valdehúncar, Valdelacasa de Tajo, Valdemorales, Valdeobispo, Valencia de Alcántara, Valverde de La Vera, Valverde del Fresno, Vegaviana, Viandar de la Vera, Villa del Campo, Villa del Rey, Villamesías, Villamiel, Villanueva de la Sierra, Villanueva de la Vera, Villar de Plasencia, Villar del Pedroso, Villasbuenas de Gata, Zarza de Granadilla, Zarza de Montánchez, Zarza la Mayor og Zorita. |
| --- | --- |

—

Cáceres: Abadía, Abertura, Acebo, Acehuche, Aceituna, Ahigal, Albalá, Alcántara, Alcollarín, Alcuéscar, Aldea del Cano, Aldeacentenera, Aldeanueva de la Vera, Aldeanueva del Camino, Aldehuela de Jerte, Alía, Aliseda, Almaraz, Almoharín, Arroyo de La Luz, Arroyomolinos de La Vera, Arroyomolinos, Baños de Montemayor, Barrado, Belvís de Monroy, Benquerencia, Berrocalejo, Berzocana, Bohonal de Ibor, Botija, Brozas, Cabañas del Castillo, Cabezabellosa, Cabezuela del Valle, Cabrero, Cáceres, Cachorrilla, Cadalso, Calzadilla, Caminomorisco, Campillo de Deleitosa, Campo Lugar, Cañamero, Cañaveral, Carbajo, Carcaboso, Carrascalejo, Casar de Cáceres, Casar de Palomero, Casares de las Hurdes, Casas de Don Antonio, Casas de Don Gómez, Casas de Millán, Casas de Miravete, Casas del Castañar, Casas del Monte, Casatejada, Casillas de Coria, Castañar de Ibor, Ceclavín, Cedillo, Cerezo, Cilleros, Collado, Conquista de La Sierra, Coria, Cuacos de Yuste, Deleitosa, Descargamaría, El Gordo, El Torno, Eljas, Escurial, Fresnedoso de Ibor, Galisteo, Garciaz, Garganta la Olla, Gargantilla, Gargüera, Garrovillas de Alconétar, Garvín, Gata, Guadalupe, Guijo de Coria, Guijo de Galisteo, Guijo de Granadilla, Guijo de Santa Bárbara, Herguijuela, Hernán-Pérez, Herrera de Alcántara, Herreruela, Hervás, Higuera, Hinojal, Holguera, Hoyos, Huélaga, Ibahernando, Jaraicejo, Jaraíz de La Vera, Jarandilla de La Vera, Jarilla, Jerte, La Aldea del Obispo, La Cumbre, La Garganta, La Granja, La Pesga, Ladrillar, Logrosán, Losar de La Vera, Madrigal de La Vera, Madrigalejo, Madroñera, Majadas, Malpartida de Cáceres, Malpartida de Plasencia, Marchagaz, Mata de Alcántara, Membrío, Mesas de Ibor, Miajadas, Millanes, Mirabel, Mohedas de Granadilla, Monroy, Montánchez, Montehermoso, Moraleja, Morcillo, Navaconcejo, Navalmoral de la Mata, Navalvillar de Ibor, Navas del Madroño, Navezuelas, Nuñomoral, Oliva de Plasencia, Palomero, Pasarón de La Vera, Pedroso de Acim, Peraleda de la Mata, Peraleda de San Román, Perales del Puerto, Pescueza, Piedras Albas, Pinofranqueado, Piornal, Plasencia, Plasenzuela, Portaje, Portezuelo, Pozuelo de Zarzón, Pueblonuevo de Miramontes, Puerto de Santa Cruz, Rebollar, Riolobos, Robledillo de Gata, Robledillo de la Vera, Robledillo de Trujillo, Robledollano, Romangordo, Rosalejo, Ruanes, Salorino, Salvatierra de Santiago, San Martín de Trevejo, Santa Ana, Santa Cruz de la Sierra, Santa Cruz de Paniagua, Santa Marta de Magasca, Santiago de Alcántara, Santiago del Campo, Santibáñez el Alto, Santibáñez el Bajo, Saucedilla, Segura de Toro, Serradilla, Serrejón, Sierra de Fuentes, Talaván, Talaveruela de la Vera, Talayuela, Tejeda de Tiétar, Tiétar, Toril, Tornavacas, Torre de Don Miguel, Torre de Santa María, Torrecilla de los Ángeles, Torrecillas de la Tiesa, Torrejón El Rubio, Torrejoncillo, Torremenga, Torremocha, Torreorgaz, Torrequemada, Trujillo, Valdastillas, Valdecañas de Tajo, Valdefuentes, Valdehúncar, Valdelacasa de Tajo, Valdemorales, Valdeobispo, Valencia de Alcántara, Valverde de La Vera, Valverde del Fresno, Vegaviana, Viandar de la Vera, Villa del Campo, Villa del Rey, Villamesías, Villamiel, Villanueva de la Sierra, Villanueva de la Vera, Villar de Plasencia, Villar del Pedroso, Villasbuenas de Gata, Zarza de Granadilla, Zarza de Montánchez, Zarza la Mayor og Zorita.

| — | Badajoz: Acedera, Aceuchal, Ahillones, Alange, Albuera (La), Alburquerque, Alconchel, Alconera, Aljucen, Almendral, Almendralejo, Arroyo de San Servan, Atalaya, Azuaga, Badajoz, Barcarrota, Baterno, Benquerencia de la Serena, Berlanga, Bienvenida, Bodonal de la Sierra, Burguillos del Cerro, Cabeza del Buey, Cabeza la Vaca, Calamonte, Calera de León, Calzadilla de Los Barros, Campanario, Campillo de Llerena, Capilla, Carmonita, Carrascalejo (El), Casas de Don Pedro, Casas de Reina, Castilblanco, Castuera, Codosera (La), Cordobilla de Lacara, Coronada (La), Corte de Peleas, Cristina, Cheles, Don Alvaro, Don Benito, Entrin Bajo, Esparragalejo, Esparragosa de La Serena, Esparragosa de Lares, Feria, Fregenal de La Sierra, Fuenlabrada de los Montes, Fuente de Cantos, Fuente del Arco, Fuente del Maestre, Fuentes de Leon, Garbayuela, Garlitos, Garrovilla (La), Granja de Torrehermosa, Guareña, Haba (La), Helechosa, Herrera del Duque, Higuera de La Serena, Higuera de Llerena, Higuera de Vargas, Higuera La Real, Hinojosa del Valle, Hornachos, Jerez de Los Caballeros, Lapa (La), Llera, Llerena, Lobon, Magacela, Maguilla, Malcocinado, Malpartida de La Serena, Manchita, Medellin, Medina de Las Torres, Mengabril, Merida, Mirandilla, Monesterio, Montemolin, Monterrubio de La Serena, Montijo, Morera (La), Nava de Santiago (La), Navalvillar de Pela, Nogales, Oliva de La Frontera, Oliva de Merida, Olivenza, Orellana de la Sierra, Orellana la Vieja, Palomas, Parra (La), Peñalsordo, Peraleda del Zaucejo, Puebla de Alcocer, Puebla de La Reina, Puebla de Obando, Puebla de Sancho Perez, Puebla del Maestre, Puebla del Prior, Pueblo Nuevo del Guadiana, Quintana de La Serena, Reina, Rena, Retamal de Llerena, Ribera del Fresno, Risco, Roca de La Sierra (La), Salvaleon, Salvatierra de Los Barros, San Pedro de Merida, San Vicente de Alcantara, Sancti-Spiritus, Santa Amalia, Santa Marta, Santos de Maimona (Los), Segura de Leon, Siruela, Solana de Los Barros, Talarrubias, Talavera La Real, Taliga Tamurejo, Torre de Miguel Sesmero, Torremayor, Torremejia, Trasierra, Trujillanos, Usagre, Valdecaballeros, Valdetorres, Valencia de las Torres, Valencia del Mombuey, Valencia del Ventoso, Valle de La Serena, Valle de Matamoros, Valle de Santa Ana, Valverde de Burguillos, Valverde de Leganes, Valverde de Llerena, Valverde de Merida, Villafranca de los Barros, Villagarcia de la Torre, Villagonzalo, Villalba de Los Barros, Villanueva de la Serena, Villanueva del Fresno, Villar de Rena, Villar del Rey, Villarta de los Montes, Zafra, Zahinos, Zalamea de la Serena, Zarza (La) og Zarza-Capilla. |
| --- | --- |

—

Badajoz: Acedera, Aceuchal, Ahillones, Alange, Albuera (La), Alburquerque, Alconchel, Alconera, Aljucen, Almendral, Almendralejo, Arroyo de San Servan, Atalaya, Azuaga, Badajoz, Barcarrota, Baterno, Benquerencia de la Serena, Berlanga, Bienvenida, Bodonal de la Sierra, Burguillos del Cerro, Cabeza del Buey, Cabeza la Vaca, Calamonte, Calera de León, Calzadilla de Los Barros, Campanario, Campillo de Llerena, Capilla, Carmonita, Carrascalejo (El), Casas de Don Pedro, Casas de Reina, Castilblanco, Castuera, Codosera (La), Cordobilla de Lacara, Coronada (La), Corte de Peleas, Cristina, Cheles, Don Alvaro, Don Benito, Entrin Bajo, Esparragalejo, Esparragosa de La Serena, Esparragosa de Lares, Feria, Fregenal de La Sierra, Fuenlabrada de los Montes, Fuente de Cantos, Fuente del Arco, Fuente del Maestre, Fuentes de Leon, Garbayuela, Garlitos, Garrovilla (La), Granja de Torrehermosa, Guareña, Haba (La), Helechosa, Herrera del Duque, Higuera de La Serena, Higuera de Llerena, Higuera de Vargas, Higuera La Real, Hinojosa del Valle, Hornachos, Jerez de Los Caballeros, Lapa (La), Llera, Llerena, Lobon, Magacela, Maguilla, Malcocinado, Malpartida de La Serena, Manchita, Medellin, Medina de Las Torres, Mengabril, Merida, Mirandilla, Monesterio, Montemolin, Monterrubio de La Serena, Montijo, Morera (La), Nava de Santiago (La), Navalvillar de Pela, Nogales, Oliva de La Frontera, Oliva de Merida, Olivenza, Orellana de la Sierra, Orellana la Vieja, Palomas, Parra (La), Peñalsordo, Peraleda del Zaucejo, Puebla de Alcocer, Puebla de La Reina, Puebla de Obando, Puebla de Sancho Perez, Puebla del Maestre, Puebla del Prior, Pueblo Nuevo del Guadiana, Quintana de La Serena, Reina, Rena, Retamal de Llerena, Ribera del Fresno, Risco, Roca de La Sierra (La), Salvaleon, Salvatierra de Los Barros, San Pedro de Merida, San Vicente de Alcantara, Sancti-Spiritus, Santa Amalia, Santa Marta, Santos de Maimona (Los), Segura de Leon, Siruela, Solana de Los Barros, Talarrubias, Talavera La Real, Taliga Tamurejo, Torre de Miguel Sesmero, Torremayor, Torremejia, Trasierra, Trujillanos, Usagre, Valdecaballeros, Valdetorres, Valencia de las Torres, Valencia del Mombuey, Valencia del Ventoso, Valle de La Serena, Valle de Matamoros, Valle de Santa Ana, Valverde de Burguillos, Valverde de Leganes, Valverde de Llerena, Valverde de Merida, Villafranca de los Barros, Villagarcia de la Torre, Villagonzalo, Villalba de Los Barros, Villanueva de la Serena, Villanueva del Fresno, Villar de Rena, Villar del Rey, Villarta de los Montes, Zafra, Zahinos, Zalamea de la Serena, Zarza (La) og Zarza-Capilla.

Andalusien:

| — | Sevilla: Alanís, Almadén de la Plata, Aználcollar, Castilblanco de los Arroyos, Castillo de las Guardas, Cazalla de la Sierra, Constantina, Coripe, El Garrobo, El Madroño, El Pedroso, El Real de la Jara, El Ronquillo, Gerena, Guadalcanal, Guillena, Navas de la Concepción, Pruna, Puebla de los Infantes, Sanlúcar La Mayor, San Nicolás del Puerto og Villanueva del Río y Minas. |
| --- | --- |

—

Sevilla: Alanís, Almadén de la Plata, Aználcollar, Castilblanco de los Arroyos, Castillo de las Guardas, Cazalla de la Sierra, Constantina, Coripe, El Garrobo, El Madroño, El Pedroso, El Real de la Jara, El Ronquillo, Gerena, Guadalcanal, Guillena, Navas de la Concepción, Pruna, Puebla de los Infantes, Sanlúcar La Mayor, San Nicolás del Puerto og Villanueva del Río y Minas.

| — | Córdoba: Adamuz, Alcaracejos, Almodóvar del Río, Añora, Belalcazar, Belmez, Cardeña, Castro del Río, Conquista, Córdoba, Dos Torres, El Carpio, El Guijo, El Viso, Espiel, Fuente la Lancha, Fuente Obejuna, Hinojosa del Duque, Hornachuelos, La Granjuela, la Rambla, Los Blázquez, Montoro, Obejo, Pedroche, Palma del Río, Peñarroya-Pueblo Nuevo, Posadas, Pozoblanco, Santaella, Santa Eufemia, Torrecampo, Valsequillo, Villafranca de Córdoba, Villaharta, Villanueva de Córdoba, Villanueva del Duque, Villanueva del Rey, Villaralto og Villaviciosa de Córdoba. |
| --- | --- |

—

Córdoba: Adamuz, Alcaracejos, Almodóvar del Río, Añora, Belalcazar, Belmez, Cardeña, Castro del Río, Conquista, Córdoba, Dos Torres, El Carpio, El Guijo, El Viso, Espiel, Fuente la Lancha, Fuente Obejuna, Hinojosa del Duque, Hornachuelos, La Granjuela, la Rambla, Los Blázquez, Montoro, Obejo, Pedroche, Palma del Río, Peñarroya-Pueblo Nuevo, Posadas, Pozoblanco, Santaella, Santa Eufemia, Torrecampo, Valsequillo, Villafranca de Córdoba, Villaharta, Villanueva de Córdoba, Villanueva del Duque, Villanueva del Rey, Villaralto og Villaviciosa de Córdoba.

| — | Huelva: Alajar, Almonaster la Real, Alosno, Aracena, Aroche, Arroyomolinos de León, Ayamonte, Beas, Berrocal, Bollullos Par del Condado, Cabezas Rubias, Cala, Calañas, Campofrío, Cañaveral de León, Cartaya, Castaño del Robledo, Corteconcepción, Cortelazor, Cortegana, Cumbres de Enmedio, Cumbres de San Bartolomé, Cumbres Mayores, Chucena, El Almendro, El Campillo, El Cerro del Andévalo, El Granado, Encinasola, Escacena del Campo, Fuenteheridos, Galaroza, Gibraleón, Higuera de la Sierra, Hinojales, Hinojos, Jabugo, La Granada de Rio Tinto, La Nava, La Palma del Condado, La Zarza, Linares de la Sierra, Los Marines, Manzanilla, Minas de Río Tinto, Nerva, Niebla, Paterna del Campo, Paymogo, Puebla de Guzmán, Puerto Moral, Rociana del Condado, Rosal de la Frontera, San Bartolomé de la Torre, San Juan del Puerto, Sanlúcar del Guadiana, San Silvestre de Guzmán, Santa Ana la Real, Santa Bárbara de Casa, Santa Olalla del Cala, Tharsis, Trigueros, Valdelarco, Valverde del Camino, Villablanca, Villalba del Alcor, Villanueva de las Cruces, Villanueva de los Castillejos, Villarrasa, Zalamea la Real og Zufre. |
| --- | --- |

—

Huelva: Alajar, Almonaster la Real, Alosno, Aracena, Aroche, Arroyomolinos de León, Ayamonte, Beas, Berrocal, Bollullos Par del Condado, Cabezas Rubias, Cala, Calañas, Campofrío, Cañaveral de León, Cartaya, Castaño del Robledo, Corteconcepción, Cortelazor, Cortegana, Cumbres de Enmedio, Cumbres de San Bartolomé, Cumbres Mayores, Chucena, El Almendro, El Campillo, El Cerro del Andévalo, El Granado, Encinasola, Escacena del Campo, Fuenteheridos, Galaroza, Gibraleón, Higuera de la Sierra, Hinojales, Hinojos, Jabugo, La Granada de Rio Tinto, La Nava, La Palma del Condado, La Zarza, Linares de la Sierra, Los Marines, Manzanilla, Minas de Río Tinto, Nerva, Niebla, Paterna del Campo, Paymogo, Puebla de Guzmán, Puerto Moral, Rociana del Condado, Rosal de la Frontera, San Bartolomé de la Torre, San Juan del Puerto, Sanlúcar del Guadiana, San Silvestre de Guzmán, Santa Ana la Real, Santa Bárbara de Casa, Santa Olalla del Cala, Tharsis, Trigueros, Valdelarco, Valverde del Camino, Villablanca, Villalba del Alcor, Villanueva de las Cruces, Villanueva de los Castillejos, Villarrasa, Zalamea la Real og Zufre.

| — | Cádiz: Alcalá de los Gazules, Alcalá del Valle, Algar, Algeciras, Algodonales, Arcos de la Frontera, Barbate, Benalup-Casas Viejas, Benaocaz, Bornos, Castellar de la Frontera, Chiclana de la Frontera, El Bosque, Grazalema, El Gastor, Espera, Jérez de la Frontera, Jimena de la Frontera, La Línea, Los Barrios, Medina Sidonia, Olvera, Paterna de la Rivera, Prado del Rey, Puerto Real, Puerto Serrano, San Roque, San José del Valle, Setenil de las Bodegas, Ubrique, Tarifa, Torre-Alháquime, Vejer de la Frontera, Villaluenga del Rosario, Villamartín og Zahara de la Sierra. |
| --- | --- |

—

Cádiz: Alcalá de los Gazules, Alcalá del Valle, Algar, Algeciras, Algodonales, Arcos de la Frontera, Barbate, Benalup-Casas Viejas, Benaocaz, Bornos, Castellar de la Frontera, Chiclana de la Frontera, El Bosque, Grazalema, El Gastor, Espera, Jérez de la Frontera, Jimena de la Frontera, La Línea, Los Barrios, Medina Sidonia, Olvera, Paterna de la Rivera, Prado del Rey, Puerto Real, Puerto Serrano, San Roque, San José del Valle, Setenil de las Bodegas, Ubrique, Tarifa, Torre-Alháquime, Vejer de la Frontera, Villaluenga del Rosario, Villamartín og Zahara de la Sierra.

| — | Malaga: Algatocín, Alpandeire, Arriate, Atajate, Benadalid, Benalauría, Benaoján, Benarrabá, Campillos, Cañete la Real, Cartajima, Cortes de la Frontera, Cuevas del Becerro, El Burgo, Faraján, Gaucín, Genalguacil, Igualeja, Jimera de Líbar, Jubrique, Júzcar, Montejaque, Parauta, Pujerra, Ronda og Yunquera.« |
| --- | --- |

—

Malaga: Algatocín, Alpandeire, Arriate, Atajate, Benadalid, Benalauría, Benaoján, Benarrabá, Campillos, Cañete la Real, Cartajima, Cortes de la Frontera, Cuevas del Becerro, El Burgo, Faraján, Gaucín, Genalguacil, Igualeja, Jimera de Líbar, Jubrique, Júzcar, Montejaque, Parauta, Pujerra, Ronda og Yunquera.«

Bevis for oprindelse

Bevis for oprindelse

Kun punktet om »kontroller og certificering« er blevet ændret som følge af forenklingen af de tre klasser.

| — | Teksten, der tillader skinke og bov fra duroc-krydsninger, udgår. |
| --- | --- |

—

Teksten, der tillader skinke og bov fra duroc-krydsninger, udgår.

| — | Nærmere oplysninger om tilgangen til vurdering af agernrige græsningsområder og bestemmelse af husdyrtætheden er blevet tilføjet. |
| --- | --- |

—

Nærmere oplysninger om tilgangen til vurdering af agernrige græsningsområder og bestemmelse af husdyrtætheden er blevet tilføjet.

| — | Henvisningen til mærkning af svin inden opfedning i det ekstensive produktionssystem udgår, da den vedrørte »Cebo de Campo«-svin. |
| --- | --- |

—

Henvisningen til mærkning af svin inden opfedning i det ekstensive produktionssystem udgår, da den vedrørte »Cebo de Campo«-svin.

| — | Der indsættes en henvisning til overholdelsen af den verifikationsprotokol, som forvaltningsorganet udarbejder. |
| --- | --- |

—

Der indsættes en henvisning til overholdelsen af den verifikationsprotokol, som forvaltningsorganet udarbejder.

Derfor har ændringen ikke indvirkning på bevis for oprindelse.

Den tidligere tekst i varespecifikationen:

»[...]

Skinke og bov skal udelukkende stamme fra 100 % racerene iberiske svin, eller duroc-krydsninger, som har mindst 75 % iberisk blod.

Alle svin, hvis ben kan anvendes til fremstilling af produkter, der er beskyttet af BOB'en, skal identificeres ved et øremærke eller et uudsletteligt mærke, der er specifikt for BOB'en »Jabugo«. Svin skal mærkes før starten af opfedningen på agernrige græsningsarealer eller under et ekstensivt produktionssystem og skal stamme fra et registreret landbrug.

[...]

De producenter, der håndterer hele det færdige produkt for at få adgang til de forskellige former, hvori det skal sælges, dvs. uden klov, udbenet, i udskårne stykker, i portioner eller skiver, skal være registreret med henblik på at sikre produktets sporbarhed.«

Den nye tekst i varespecifikationen:

»[...]

Skinke og bov må udelukkende stamme fra 100 % racerene iberiske svin.

Overholdelse af de særlige betingelser for montanera-opfedning sikres ved hjælp af følgende kontrolforanstaltninger: opgørelse af mængden af agern på stenege, korkege og farveege, som svinene har adgang til på hvert af opdrætsarealerne, fastsættelse af det maksimale antal svin og identifikation ved mærkning i begyndelsen af montanera-opfedningsperioden, tilsyn, der sikres ved uanmeldte inspektioner, der har til formål at kontrollere, at svinene opfodres med agern og ved græsning på naturlige græsningsarealer, samt at opdrættet er ekstensivt i den afsluttende opfedningsfase.

Alle svin, hvis ben kan anvendes til fremstilling af produkter, der er beskyttet af BOB'en, skal identificeres ved et øremærke eller et uudsletteligt mærke, der er specifikt for BOB'en »Jabugo«. Svinene skal mærkes før starten af opfedningen på agernrige græsningsarealer og skal stamme fra et registreret landbrug.

[...]

De producenter, der håndterer hele det færdige produkt for at få adgang til de forskellige former, hvori det skal sælges, dvs. uden klov, udbenet, i udskårne stykker, i portioner eller skiver, skal være registreret med henblik på at sikre produktets sporbarhed. De skal råde over et passende system til egenkontrol, emballering og mærkning, og de skal have accepteret og overholde den verifikationsprotokol, som forvaltningsorganet har udarbejdet for at sikre slutproduktets sporbarhed og oprindelse.«

Produktionsmetode

Produktionsmetode

Ændringerne er blevet foretaget på grund af forenklingen af produktklasserne og de gradvise klimaforandringer.

I den forbindelse er der foretaget følgende ændringer:

| — | Det skal sikres, at produkterne ikke fryses ned enten under forarbejdningen eller før salg. |
| --- | --- |

—

Det skal sikres, at produkterne ikke fryses ned enten under forarbejdningen eller før salg.

| — | Temperaturintervallet under saltningen øges, og den relative fugtighed udgår. |
| --- | --- |

—

Temperaturintervallet under saltningen øges, og den relative fugtighed udgår.

| — | For at udelukke enhver anden fortolkning er det blevet præciseret, at vaskning falder sammen med begyndelsen af eftersaltningen og afslutningen af saltningen. |
| --- | --- |

—

For at udelukke enhver anden fortolkning er det blevet præciseret, at vaskning falder sammen med begyndelsen af eftersaltningen og afslutningen af saltningen.

| — | Temperaturintervallet ved afbalanceringen af saltningen og den relative fugtighed øges. |
| --- | --- |

—

Temperaturintervallet ved afbalanceringen af saltningen og den relative fugtighed øges.

| — | Det tidsinterval, der medgår til afbalanceringen af saltningen, øges. |
| --- | --- |

—

Det tidsinterval, der medgår til afbalanceringen af saltningen, øges.

| — | Det præciseres, at skinker og bove skal tørre naturligt i mindst tre måneder for at sikre, at tidsintervallet for afbalanceringen af saltningen ikke øges på bekostning af tørringen, og at varigheden af den naturlige tørring forbliver uændret. |
| --- | --- |

—

Det præciseres, at skinker og bove skal tørre naturligt i mindst tre måneder for at sikre, at tidsintervallet for afbalanceringen af saltningen ikke øges på bekostning af tørringen, og at varigheden af den naturlige tørring forbliver uændret.

| — | I modningsfasen udgår klassificeringen af skinker og bove efter vægt og kvalitet ved indlagringen i modningsrummet. |
| --- | --- |

—

I modningsfasen udgår klassificeringen af skinker og bove efter vægt og kvalitet ved indlagringen i modningsrummet.

Temperaturintervallerne og den relative fugtighed under saltningen ændres, for det første fordi den konstante åbning og lukning af dørene til modningsrummet i de to eller tre måneder, hvor slagtningen er koncentreret, fører til kortvarige udsving i den registrerede temperatur, hvilket på ingen måde påvirker skinkerne og bovene, da de hele tiden er begravet i salt, og for det andet fordi den relative fugtighed ikke har indflydelse på kvalitetsparametrene, eftersom skinkerne og bovene er begravet i salt.

Der er også foretaget ændringer af temperaturintervallerne, den relative fugtighed og varigheden af afbalanceringen af saltningen, eftersom klimaforandringerne, der om noget er mere alvorlige her i Sydeuropa, fører til højere temperaturer i slutningen af foråret og starten af sommeren, så produktet skal have mere tid til at tilpasse sig gradvist. Denne fase er afgørende både med hensyn til den kontrollerede temperatur og den relative fugtighed og med hensyn til dens varighed, hvilket er grunden til, at det er vigtigt, at kølekæden ikke brydes pludseligt, og at skinkerne og bovene får mulighed for at tilpasse sig ordentligt til temperaturen og fugtigheden udenfor inden næste fase, dvs. tørringen.

Der er ikke foretaget nogen ændring i varigheden af den naturlige tørringsfase.

Ændringerne medfører derfor heller ikke nogen ændringer af produktionsmetoden.

Den tidligere tekst i varespecifikationen:

»[...]

De ben, der sendes til forarbejdningscentrene, har ikke undergået nogen anden konservering end nedkøling og overfladebehandling med almindeligt salt.

Forarbejdningen består i hele processen med at omdanne benene til henholdsvis skinke og bov, og omfatter følgende stadier:

Saltning: [...] Denne proces finder sted ved en temperatur på 0-5 °C og en relativ fugtighed på omkring 70-96 %.

[...]

Vaskning: Efter saltning vaskes skinker og bove med vand for at fjerne det salt, der sidder på overfladen.

Derefter formes, trimmes og ophænges de.

Afbalancering (også kendt som »eftersaltning«): [...] som under normale omstændigheder vil ske ved en temperatur på 2-17 °C og en relativ fugtighed på 65-95 %.

Dette stadium varer mellem 30 og 90 dage.

Tørring: [...]

Den samlede varighed af saltning, afbalancering og tørring som beskrevet ovenfor skal være mindst seks måneder.

Modning: Efter tørringen anbringes skinker og bove i modningskamre, hvor de klassificeres efter vægt og kvalitet ved indlagringen. Dette markerer starten på [...]

[...]«

Den nye tekst i varespecifikationen:

»[...]

Produkterne nedfryses ikke på noget tidspunkt under forarbejdningen eller før markedsføring.

Forarbejdningen består i hele processen med at omdanne benene til henholdsvis skinke og bov, og omfatter følgende stadier:

Saltning: [...] Denne proces finder sted ved en temperatur på 0-10 °C.

[...]

Vaskning: Efter saltning vaskes skinker og bove med vand for at fjerne det salt, der sidder på overfladen.

Dette er sammenfaldende med starten på afbalanceringen af saltningen og afslutningen af saltningen.

Skinker og bove formes, trimmes og ophænges derefter.

Afbalancering (også kendt som »eftersaltning«): [...] som under normale omstændigheder vil ske ved en temperatur på 2-28 °C og en relativ fugtighed på 60-100 %.

Dette stadie varer mellem 30 og 180 dage.

Tørring:

Skinker og bove skal tørres i mindst tre måneder.

Modning: Efter tørringen, lagres skinker og bove i modningsrum. Dette markerer starten på [...].

[...]«

Mærkning

Mærkning

Der er foretaget følgende ændringer:

| — | Produktklassen udgår. |
| --- | --- |

—

Produktklassen udgår.

| — | Det særlige tilfælde med skinke eller bov, der sælges indpakket eller svøbt i klæde udgår. |
| --- | --- |

—

Det særlige tilfælde med skinke eller bov, der sælges indpakket eller svøbt i klæde udgår.

Ændringerne medfører derfor ingen ændringer af mærkningen.

Den tidligere tekst i enhedsdokumentet:

»3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, den registrerede betegnelse henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, den registrerede betegnelse henviser til

Skinker og bove skal være forsynet med et stempel påført på slagteriet og et mærke, der påsættes, når de forlader modningsrummet, og som begge tilhører den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo« og er nummererede og omfatter den let læselige oprindelsesbetegnelse. Mærket skal ligeledes angive den klasse, som udskæringerne tilhører.«

Den nye tekst i enhedsdokumentet:

»3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Skinker og bove skal være forsynet med et stempel, der påsættes på slagteriet, og en etiket, der påsættes, når de forlader modningsrummet. Begge er specifikke for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo« og skal være nummereret, og navnet på oprindelsesbetegnelsen skal fremgå klart.«

Den tidligere tekst i varespecifikationen:

»[...]

Alle beskyttede skinker og bove, der frigives til forbrug, skal være forsynet med nummererede stempler og etiketter med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo«, og navnet på oprindelsesbetegnelsen skal fremgå klart, mens produktklassen også skal fremgå af etiketten. Stemplerne skal påsættes på slagteriet og i opskæringsrummet på en sådan måde, at de ikke kan genanvendes, mens den nummererede etiket skal påsættes, når produktet forlader modningsrummet.

I det særlige tilfælde, hvor skinker og bove sælges indpakket eller svøbt i klæde, skal de også være forsynet med en etiket udenpå, hvorpå oplysningerne på stemplet er gengivet nøjagtigt. Etiketten udenpå skal også være forsynet med de oplysninger, der kræves i henhold til gældende lovgivning, og en vejledning til forbrugeren om, hvilke egenskaber skinken eller boven indeni skal have.

Der oprettes et register over registrerede varemærker og etiketter til brug ved salg af de beskyttede produkter.«

Den nye tekst i varespecifikationen:

»[...]

Alle beskyttede skinker og bove, der frigives til forbrug, skal være forsynet med de nummererede stempler og etiketter for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo«, og navnet på oprindelsesbetegnelsen skal fremgå klart. De nummererede stempler skal påsættes på slagteriet og i opskæringsrummet på en sådan måde, at de ikke kan genanvendes, mens den nummererede etiket skal påsættes, når produktet forlader modningsrummet.

Der oprettes et register over registrerede varemærker og etiketter til brug ved salg af de beskyttede produkter.«

Myndigheder eller organer, der verificerer opfyldelse af bestemmelserne i varespecifikationen

Myndigheder eller organer, der verificerer opfyldelse af bestemmelserne i varespecifikationen

Ansvaret for verificering af opfyldelsen af de krav, der er fastsat i varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo«, ligger hos Dirección General de Política Alimentaria du Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, og verificeringen foretages af fødevaretilsynet.

De nærmere oplysninger er blevet ajourført:

Den tidligere tekst i varespecifikationen:

»G)   Tilsynsorgan

Tilsynsorgan

Dirección General de Política Alimentaria

Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente

Paseo Infanta Isabel 1, 28014. Madrid, Spanien

Tlf.: +34 913475361/8477 Fax: +34 913475700

E-mail: dgia@magrama.es«

Den nye tekst i varespecifikationen:

»G)   Tilsynsorgan

Tilsynsorgan

Agencia de Información y Control Alimentarios (AICA)

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Mercedes 31, 28020 Madrid, Spanien.

Tlf.: +34 91 3478401

E-mail:«

ENHEDSDOKUMENT

»JABUGO«

»JABUGO«

EU-nr.: PDO-ES-0009-AM02 — 3.10.2019

EU-nr.: PDO-ES-0009-AM02 — 3.10.2019

BOB (X) BGB ( )

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse [på BOB eller BGB]

Betegnelse [på BOB eller BGB]

»Jabugo«

»

2.   Medlemsstat eller Tredjeland

Medlemsstat eller Tredjeland

Spanien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype [opført i bilag XI]

Produkttype [opført i bilag XI]

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Skinke og bove med den beskyttede oprindelsesbetegnelse (BOB) »Jabugo« har følgende grundlæggende egenskaber:

Fysiske egenskaber

Fysiske egenskaber

Udseende: Udskæringerne er aflange og profilerede med den typiske profil for serrano-skinkens »V«-udskæring. For bove er udskæring i en halvcirkel ligeledes tilladt. I begge tilfælde bevares kloven.

Vægt: mindst 5,75 kg for skinken og 3,7 kg for boven.

Organoleptiske egenskaber

Organoleptiske egenskaber

Udseende: karakteristisk og rent ydre udseende, idet den fremherskende farve er den hvide eller mørke blågrå farve, der stammer fra den mycotiske flora.

Farve og udseende ved udskæring: karakteristisk farve, der går fra pink til rødlilla med et skinnende udseende ved udskæring og striber af fedtvæv og marmorering.

Smag og aroma: Kødets smag er delikat, sød og ikke særlig salt. Det har en typisk, behagelig aroma.

Konsistens og tekstur: Musklen har en fast konsistens, mens fedtvævet er lettere fedtet og giver efter for tryk. Den har ikke mange fibre, men har en meget smuldrende tekstur.

Fedt: glat og fast, skinnende, hvidgullig, aromatisk og med en behagelig smag. Konsistensen varierer afhængigt af andelen af agern i foderet.

Disse skinker og bove er fremstillet af 100 % racerene iberiske svin, der er opdrættet på traditionel vis og opfodret udelukkende med agern og andre naturressourcer i dehesaen (egetræsvegetation) under montanera-opfodringen, og kødet modnes naturligt under de særlige mikroklimatiske forhold i la Sierra i provinsen Huelva.

dehesaen

Processen med fremstilling af skinker tager mindst 600 dage for skinker på under 7 kg og 730 dage for skinker på 7 kg eller derover eller mere end 365 dage for bove.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Benene fra de dyr, der er bestemt til produktion af skinke og bov med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo« stammer fra 100 % racerene iberiske svin, hvis foder forud for slagtningen i henhold til de gældende lokale bestemmelser består af:

| a) | agernfodrede eller montanera-opfodrede svin: Disse svin slagtes umiddelbart efter montanera-opfedningen udelukkende med agern og græsser på dehesaer med egetræsvegetation bestående af stenege, korkege og farveege. Dyrenes gennemsnitsvægt ved starten af montanera-opfedningen skal være på mellem 92 kg og 115 kg. I løbet af en periode på mindst 60 dage øges dyrenes vægt med minimum 46 kg. De enkelte slagtekroppe skal veje mindst 108 kg. |
| --- | --- |

a)

agernfodrede eller montanera-opfodrede svin: Disse svin slagtes umiddelbart efter montanera-opfedningen udelukkende med agern og græsser på dehesaer med egetræsvegetation bestående af stenege, korkege og farveege. Dyrenes gennemsnitsvægt ved starten af montanera-opfedningen skal være på mellem 92 kg og 115 kg. I løbet af en periode på mindst 60 dage øges dyrenes vægt med minimum 46 kg. De enkelte slagtekroppe skal veje mindst 108 kg.

dehesaer

Disse grise opdrættes på traditionel vis og fodres udelukkende med agern og andre naturressourcer i dehesaen under montanera-opfedningen, som finder sted mellem den 1. oktober og den 31. marts, og de slagtes, når de er mindst 14 måneder.

dehesaen

Produktionsområdet, hvor de iberiske svin, der leverer råvaren til de beskyttede produkter, opfedes, består af de udbredte dehesaer i de vidtstrakte regioner Extremadura og Andalusien. De vigtigste faktorer, som bestemmer kvaliteten af iberiske svin og den deraf følgende organoleptiske kvalitet af de beskyttede produkter, og som giver skinker og bove med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo« deres kvalitet og særlige egenskaber, er foderet og motionen i forbindelse med ekstensivt opdræt, som giver svinene mulighed for at udnytte alle dehesaens ressourcer, dvs. agern, naturlige græsarealer, græs og stubbe fuldt ud.

dehesaer

dehesaens

Besætningstætheden må højst være 1,25 svin pr. hektar og fastsættes for hver bedrift på grundlag af et skøn over den mængde agern på stenege, korkege og farveege, som svinene har adgang til på hver af de agernrige græsningsområder.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Svinene opdrættes og opfedes i det geografiske produktionsområde. Forarbejdningen (slagtning, opskæring, saltning, vaskning, opnåelse af saltbalance, tørring og modning) finder sted i det geografiske produktionsområde.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

De certificerede skinker og bove kan sælges udskåret, i portioner og skiveskåret, hvis der er indført et egnet egenkontrol-, emballerings- og mærkningssystem, og hvis den verifikationsprotokol, der er oprettet af forvaltningsorganet for at sikre slutproduktets sporbarhed og oprindelse, er blevet godkendt og anvendes.

I den forbindelse underrettes forvaltningsorganet om denne praksis.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Skinker og bove skal være forsynet med et stempel påført på slagteriet og et mærke, der påsættes, når de forlader modningsrummet, og som begge tilhører den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo« og er nummererede og omfatter den let læselige oprindelsesbetegnelse.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Produktionsområdet omfatter kommunerne i følgende distrikter med dehesaer med bevoksninger af stenege, korkege og farveege i provinserne Cáceres og Badajoz i Extramadura og provinserne Sevilla, Cordoue, Huelva, Cádiz og Málaga i Andalusien:

dehesaer

| — | Cáceres: Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás og Coria |
| --- | --- |

—

Cáceres: Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás og Coria

| — | Badajoz: Alburquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena og Azuaya |
| --- | --- |

—

Badajoz: Alburquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena og Azuaya

| — | Sevilla: Sierra Norte |
| --- | --- |

—

Sevilla: Sierra Norte

| — | Cordoue: Los Pedroches. La Sierra og Campiña Baja. |
| --- | --- |

—

Cordoue: Los Pedroches. La Sierra og Campiña Baja.

| — | Huelva: La Sierra, Andévalo Occidental, Andévalo Oriental og Condado Campiña |
| --- | --- |

—

Huelva: La Sierra, Andévalo Occidental, Andévalo Oriental og Condado Campiña

| — | Cádiz: La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar og Campiña |
| --- | --- |

—

Cádiz: La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar og Campiña

| — | Malaga: Serranía de Ronda |
| --- | --- |

—

Malaga: Serranía de Ronda

Forarbejdningsområdet omfatter 31 kommuner i distriktet La Sierra i Huelva-provinsen: Alájar, Almonaster la Real, Aracena, Aroche, Arroyomolinos de León, Cala, Campofrío, Cañaveral de León, Castaño de Robledo, Corteconcepción, Cotegana, Cortelazor, Cumbres de Enmedio, Cumbres de San Bartolomé, Cumbres Mayores, Encinasola, Fuenteheridos, Galaroza, La Granada de Río Tinto, Higuera de la Sierra, Hinojales, Jabugo, Linares de la Sierra, Los Marines, La Nava, Puerto Moral, Rosal de la Frontera, Santa Ana la Real, Santa Olalla del Cala, Valdelarco og Zufre.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Produktionsområdet består af dehesaer med træbevoksning i Extremadura og Andalusien. Det er forarbejdningsområdet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo«, der er vigtigt, når området skal adskilles fra andre områder i Spanien, der fremstiller iberisk skinke. Det er begrænset til La Sierra de Huelva og har følgende kendetegn:

dehesaer

Landskaber

Landskaber

La Sierra de Huelva er det nordligste distrikt i provinsen af samme navn og udgør de sidste (vestlige) forbjerge til Sierra Morena. Dets 31 kommuner udgør et ensartet område i Huelva-provinsen.

Terrænforholdene er relativt ujævne, men bjergene kan kun betegnes som middelhøje på grund af flodnettet, der har formet et landskab med mange bjerge og dale. Højden er lavest ved distriktets ydergrænse, stiger gradvist ind mod dets centrum og kulminerer i en "central trekant" kaldet Serranía de Aracena. Højden varierer mellem 500 og 1 042 m (det højeste punkt er Castaño), og gennemsnittet er ca. 700 m.

Klima

Klima

Et af de grundlæggende klimaforhold er breddegraden, som ligger mellem 37o 04' og 38o Nord. Den ligger således i det område, hvor det subtropiske højtryksbælte og det subpolare lavtryksbælte mødes, idet disse skiftevis er fremherskende i området alt efter årstiden.

o

o

Beliggenheden i nærheden af Atlanterhavet påvirker klimaet betydeligt, da de fugtige og milde vestenvinde når området uhindret, hvilket er bestemmende for både temperaturerne og regnmængden. Den centrale del af regionen er den første hindring, som vindene støder på, og som gør det muligt for regionen at opfange alle luftmasserne fra Atlanterhavet, som bevæger sig hen over Andalusien. Isohyet på 1 000 mm er næsten nøjagtigt sammenfaldende med den »centrale trekant«. Generelt har distriktet en ret stor nedbørsmængde, idet det ligger helt i isohyet på 700 mm. Nedbøren falder hovedsageligt om vinteren. Der falder praktisk taget lige meget nedbør om foråret og om efteråret, mens sommerperioden er præget af tørke, og der falder stort set ingen nedbør i juli og august.

Gennemsnitstemperaturen varierer mellem 14,8 °C i Aracena og 18,4 °C i La Garnacha. Juli er den varmeste måned med gennemsnitstemperaturer på mellem 25 °C i Aracena og 27,7 °C i La Garnacha. Januar er den koldeste måned, undtagen i La Garnacha, hvor det er december måned, med temperaturer på mellem 6,2 °C og 10,7 °C.

Hydrografi

Hydrografi

La Sierra-distriktet danner skel mellem afvandingsområderne for Guadiana, Guadalquivir og Odiel, og har talrige sæsonbestemte og nedbørsafhængige vandløb, der strømmer ud i områdets floder eller reservoirer.

Flora

Flora

Sierra de Huelva har et areal på over 307 952 ha, hvoraf mere end 73 % (227 023 ha) er skovarealer. Området har over 120 000 ha dehesaer med egetræsvegetation bestående af stenege og korkege.

dehesaer

Områdets flora omfatter Trifolium subterraneum og Periballia laevis på sandjord og nedbrudt granitjord, Trifolium subterraneum (meget udbredt), Poa bulbosa og Periballia minuta på græsningsarealer med steneg og Rumex bucephalophorus, Trifolium subterraneum og Periballia laevis på den sure jord på dehesaer med bevoksning af korkeg samt Cistaceae og Genisteae.

Trifolium subterraneum

Periballia laevis

Trifolium subterraneum

Poa bulbosa

Periballia minuta

Rumex bucephalophorus

Trifolium subterraneum

Periballia laevis

dehesaer

Cistaceae

Genisteae

De lokale producenters knowhow

De lokale producenters knowhow

De lokale producenters og forarbejdningsvirksomheders knowhow gives videre fra generation til generation, fra far til søn. Slutproduktet er resultatet af den traditionelle knowhow, som opdrættere, der holder iberiske svin i dehesaen, og producenter af skinker og bove i La Sierra i provinsen Huelva, besidder.

dehesaen

Opdrætternes knowhow sætter dem i stand til at bevare den skrøbelige ligevægt i økosystemet i dehesaen takket være det traditionelle opdræt af iberiske svin med respekt for dyrevelfærd. I opfedningsperioden under det ekstensive landbrug føres flokkene først til de mest stejle og vanskeligt tilgængelige områder og til sidst til de mest jævne og tilgængelige områder.

dehesaen

Skinkeproducenten afgør nøjagtigt, hvor længe benene skal saltes, hvornår skinkerne og bovene skal anbringes i naturlige tørrerum, hvornår vinduerne skal åbnes og lukkes i tørrerummene for at drage fordel af mikroklimaet, hvornår skinkerne og bovene skal anbringes i de naturlige modningsrum for at påbegynde den langsomme modningsproces, og hvornår skinkerne og bovene er fuldt modnede, når deres organoleptiske egenskaber er fuldt udviklede.

De geografiske omgivelser påvirker både råvaren og det færdige produkt, da de særlige kendetegn ved skinker og bove med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo« kan tilskrives følgende faktorer: produktionen i et bæredygtigt økosystem, dehesaen, hvor de iberiske svin opfedes under et ekstensivt produktionssystem, som udnytter de ressourcer, der findes, og forarbejdningen i mikroklimaet i La Sierra i provinsen Huelva.

dehesaen

Først saltes skinkerne og bovene. Derefter vaskes de, hvorefter saltningen afbalanceres for at opnå saltbalance mellem udskæringernes overflade og centrum. Skinkerne og bovene ophænges dernæst i tørrerum, hvor de tørrer naturligt, for at opnå en naturlig fusionering af fedtet (»sudado«) ved at udnytte de mikroklimatiske forhold. Endelig flyttes skinkerne og bovene til naturlige modningsrum, hvor de langsomt modnes og udvikler deres egen ydre mycotiske flora som følge af de meget stabile temperatur- og fugtighedsforhold over tid.

Skinkernes og bovenes organoleptiske egenskaber er resultatet af de fysiske, kemiske og biologiske reaktioner, som næringsstofferne i agern, særlig deres fedtstofsammensætning, og de naturlige græsser gennemgår, når de nedbrydes i de iberiske svin, og dernæst under den langsomme og gradvise modning af skinken eller boven, som er den fase, hvor følgende faktorer kommer i spil: Den geografiske placering er det sydligste område i Den Europæiske Union, hvor der produceres skinke, hvilket betyder, at der er varme sommerdage, det er beliggende i bjergene, hvilket betyder, at der er kølige sommernætter og kolde vintre, og det er det første bjergområde, som storme fra Atlanterhavet frigiver deres regn over, hvilket betyder, at fugtigheden er høj hele året rundt.

Det magre køds marmorering og farve, og skivernes skinnende udseende skyldes svineracen, den omstændighed, at de kan gå frit rundt, og næringsstofferne i dehesaen. Ved berøring og i munden er skiverne bløde og fløjlsagtige på grund af den højere mængde agern i svinenes foder og det lavere smeltepunkt. Aromaen stammer fra svinenes nødde- og plantebaserede foder bestående af agern og naturlige græsser og den langvarige, langsomme modningsproces. Smagen ligger i en fin balance mellem saltindholdet på grund af saltningen, sødmen som følge af saltningens varighed, som skinkeproducenten har fastsat, og de stoffer, der opstår i forbindelse med det langsomme stofskifte. Endelig er eftersmagen i munden kendetegnet ved en intensitet og især en vedvarenhed på grund af de betydelige temperaturforskelle mellem dag og nat om sommeren under den naturlige tørring og den langsomme modning hele året i forbindelse med den naturlige modning. Desuden giver svinets foder i montanera-opfedningsperioden og den motion, det får, skinkerne og bovene en vis saftighed og en tættere muskeltekstur med en bedre fedtmarmorering.

dehesaen

Anvendelsen af den geografiske betegnelse »Jabugo« og dens omdømme samt præciseringen af denne betegnelse og dens tilknytning til det afgrænsede geografiske område underbygges af følgende historiske begivenheder:

Man nævner allerede i Fuero de Montánchez (1236) eksistensen af dehesaer viet udelukkende til produktion af agern med henblik på opfedning af svin, idet der var vedtaget love for at beskytte dem.

dehesaer

Lope de Vega bevidner ligeledes svine- og agernproduktionen i sine meget kendte vers i epistlen til Gaspar de Barrionueva, som findes i publikationen Rimas (1604):

Rimas

»... Modnet skinke fra et spansk svin,

fra de berømte Aracena-bjerge,

hvor Arias Montano flygtede fra verden ...«

For mange århundreder siden, da handelen begyndte at udvikle sig, startede små håndværkerproducenter med at fremstille skinke i La Sierra, og en af dem, som i 1895 blev optaget i registret i Jabugo, havde i 1905 opbygget et handelsnet, der omfattede Sevilla, Jerez de la Frontera, Puerto de Santa María, San Fernando og Cádiz, der var centrale steder for distributionen af dens produkter. I løbet af produktionsåret 1883-1884 blev der slagtet 400 svin i kommunen Jabugo.

Jabugo er den bjergkommune i La Sierra, der har flest skinkeforarbejdningsvirksomheder.

En internetsøgning på ordet »Jabugo« giver i øjeblikket næsten en halv million nationale og internationale hits, idet langt størstedelen af dem omhandler skinke.

Kommunen Jabugo ligger næsten midt i La Sierra i provinsen Huelva i Andalusien (Spanien), som er produktionsområde for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Jabugo«, og som omfatter 30 andre landsbyer med en fælles historie, et fælles mikroklima og en særlig »skinkekultur«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/200424pcdopjabugo_tcm30-540272.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---