# Az Európai Unió C 315/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 315 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. szeptember 23. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 315

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. szeptember 23.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 315/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9623 – AMG/Shell/JV) (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2020/C 315/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9623 – AMG/Shell/JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 315/02 | Euroátváltási árfolyamok — 2020. szeptember 22. | 2 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 315/02

Euroátváltási árfolyamok — 2020. szeptember 22.

2

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 315/03 | Termékleírás nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 3 |

V   Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2020/C 315/03

Termékleírás nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

3

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 23.9.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 315/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9623 – AMG/Shell/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 315/01)

2020. március 17-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9623 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9623 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 23.9.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 315/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 315/2

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2020. szeptember 22.

(2020/C 315/02)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1740 |
| JPY | Japán yen | 122,78 |
| DKK | Dán korona | 7,4417 |
| GBP | Angol font | 0,91743 |
| SEK | Svéd korona | 10,4070 |
| CHF | Svájci frank | 1,0748 |
| ISK | Izlandi korona | 162,00 |
| NOK | Norvég korona | 10,9528 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,007 |
| HUF | Magyar forint | 362,05 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4934 |
| RON | Román lej | 4,8613 |
| TRY | Török líra | 8,9850 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6288 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5631 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,0986 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7630 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5998 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 363,87 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 19,5779 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,9550 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5443 |
| IDR | Indonéz rúpia | 17 357,59 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8539 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,898 |
| RUB | Orosz rubel | 89,1500 |
| THB | Thaiföldi baht | 36,840 |
| BRL | Brazil real | 6,3677 |
| MXN | Mexikói peso | 25,1194 |
| INR | Indiai rúpia | 86,2620 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1740

JPY

Japán yen

122,78

DKK

Dán korona

7,4417

GBP

Angol font

0,91743

SEK

Svéd korona

10,4070

CHF

Svájci frank

1,0748

ISK

Izlandi korona

162,00

NOK

Norvég korona

10,9528

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,007

HUF

Magyar forint

362,05

PLN

Lengyel zloty

4,4934

RON

Román lej

4,8613

TRY

Török líra

8,9850

AUD

Ausztrál dollár

1,6288

CAD

Kanadai dollár

1,5631

HKD

Hongkongi dollár

9,0986

NZD

Új-zélandi dollár

1,7630

SGD

Szingapúri dollár

1,5998

KRW

Dél-Koreai won

1 363,87

ZAR

Dél-Afrikai rand

19,5779

CNY

Kínai renminbi

7,9550

HRK

Horvát kuna

7,5443

IDR

Indonéz rúpia

17 357,59

MYR

Maláj ringgit

4,8539

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,898

RUB

Orosz rubel

89,1500

THB

Thaiföldi baht

36,840

BRL

Brazil real

6,3677

MXN

Mexikói peso

25,1194

INR

Indiai rúpia

86,2620

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 23.9.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 315/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 315/3

---

Termékleírás nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2020/C 315/03)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítás iránti kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„QUEIJOS DA BEIRA BAIXA (QUEIJO DE CASTELO BRANCO, QUEIJO AMARELO DA BEIRA BAIXA, QUEIJO PICANTE DA BEIRA BAIXA)”

EU-szám: PDO-PT-0214-AM02 – 2018.2.15.

OEM (X) OFJ ()

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

Kérelmező csoportosulás

Associação de Produtores de Queijo do Distrito de Castelo Branco

Jogos érdek

A „Queijo Beira Baixa” vállalkozók (termelők és feldolgozók) által alkotott termelői csoportnak jogos érdeke fűződik e módosítás iránti kérelem benyújtásához. Az „Associação de Produtores de Queijo do Distrito de Castelo Branco” az első bejegyzési kérelemért felelős termelői csoport.

| A csoportosulás neve | Associação de Produtores de Queijo do Distrito de Castelo Branco |
| --- | --- |
| A csoportosulás jellege | Egynél több személy |
| Résztvevők | Termelő(k), feldolgozó(k) |
| Cím | Parque Industrial, Lote 5 |
| 6060-182 Idanha-a-Nova |

A csoportosulás neve

Associação de Produtores de Queijo do Distrito de Castelo Branco

A csoportosulás jellege

Egynél több személy

Résztvevők

Termelő(k), feldolgozó(k)

Cím

Parque Industrial, Lote 5

6060-182 Idanha-a-Nova

Ország

Portugália

Tel.:

00 351 277 200 235

Email:

queijosbeirabaixa@gmail.com

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Portugália

3.   A termékleírás módosítással érintett rovata

| ☒ | A termék elnevezése |
| --- | --- |

☒

A termék elnevezése

| ☒ | A termék leírása |
| --- | --- |

☒

A termék leírása

| ☒ | Földrajzi terület |
| --- | --- |

☒

Földrajzi terület

| ☐ | A származás igazolása |
| --- | --- |

☐

A származás igazolása

| ☒ | Az előállítás módja |
| --- | --- |

☒

Az előállítás módja

| ☒ | Kapcsolat |
| --- | --- |

☒

Kapcsolat

| ☒ | Címkézés |
| --- | --- |

☒

Címkézés

| ☐ | Egyéb |
| --- | --- |

☐

Egyéb

4.   A módosítás(ok) típusa

| ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása |
| --- | --- |

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

| ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot |
| --- | --- |

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5.   Módosítások

5.1.   A termék elnevezése

Olyan oltalom alatt álló eredetmegjelölés termékleírásának módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot, és amelyet első alkalommal tesznek közzé.

A „Queijos da Beira Baixa (Queijo de Castelo Branco, Queijo Amarelo da Beira Baixa, Queijo Picante da Beira Baixa)” elnevezés „Queijo da Beira Baixa”-ra módosul.

A kérelmezett módosítás célja, hogy a „Queijos da Beira Baixa (Queijo de Castelo Branco, Queijo Amarelo da Beira Baixa, Queijo Picante da Beira Baixa)” bejegyzett elnevezést összhangba hozza a termékleírásával, amely a „Beira Baixa” sajt előállításának egyetlen körülhatárolt területét említi, amely egy neves történelmi tartomány, amelyet egyedi talaj- és éghajlati viszonyok és emberi tényezők jellemeznek, valamint három, sajátos jellemzőkkel bíró sajttípust, amelyek szorosan kapcsolódnak a körülhatárolt földrajzi területhez, azaz Beira Baixa tartományhoz.

A „Queijos da Beira Baixa (Queijo de Castelo Branco, Queijo Amarelo da Beira Baixa, Queijo Picante da Beira Baixa)” 1996-ban történt bejegyzése azonban három sajttípusra terjed ki, és ezek a megjelölések az eredeti bejegyzés alapjául szolgáló előírásokban, különösen a Beira Baixa körülhatárolt területet létrehozó és a Queijo de Castelo Branco, Queijo Amarelo da Beira Baixa és a Queijo Picante da Beira Baixa előállítási módszereit meghatározó, 1988. május 25-i 22/88. számú törvényerejű rendeletben egyenként szerepelnek.

Ezért a Queijo de Castelo Branco, a Queijo Amarelo da Beira Baixa és a Queijo Picante da Beira Baixa a Beira Baixa tartományból származó sajtfajták, ezért a „Queijos da Beira Baixa (Queijo de Castelo Branco, Queijo Amarelo da Beira Baixa, Queijo Picante da Beira Baixa) OEM” elnevezés „Queijo da Beira Baixa OEM”-re változik.

5.2.   A termék leírása

| 1. | Bár az eredeti változatban nem szerepel, a termékleírás most kiegészült azzal az előírással, hogy csak a Merino juhfajta vagy más, a régióhoz jól alkalmazkodó juhfajták, illetve a Charnequeiro kecskefajta vagy más, a régióhoz jól alkalmazkodó kecskefajták nyers teje használható fel, mivel ez a termék jellemzői szempontjából meghatározó tényező, a termék leírásának és a földrajzi területtel való kapcsolatnak megfelelően. |
| --- | --- |

1.

Bár az eredeti változatban nem szerepel, a termékleírás most kiegészült azzal az előírással, hogy csak a Merino juhfajta vagy más, a régióhoz jól alkalmazkodó juhfajták, illetve a Charnequeiro kecskefajta vagy más, a régióhoz jól alkalmazkodó kecskefajták nyers teje használható fel, mivel ez a termék jellemzői szempontjából meghatározó tényező, a termék leírásának és a földrajzi területtel való kapcsolatnak megfelelően.

„A »Queijo da Beira Baixa« OEM az Amarelo, Castelo Branco és Picante típusú sajtok elnevezése.

A Castelo Branco típusú sajtot a kizárólag a Merino juhfajta vagy más, a régióhoz alkalmazkodott juhfajta tejének kárdi (Cinara cardunculus L.) hozzáadásával történő megalvasztását követően a tejsavó lassú lecsepegtetésével állítják elő.

Az Amarelo és a Picante fajtát a nyers tejsavónak a tiszta tej, illetve a Merino vagy más juhfajták tejéből, valamint a Charnequeiro kecskefajta vagy más, a régióhoz alkalmazkodott kecskefajták nyers tejéből álló keverék állati eredetű tejoltóval történő alvasztását követő lassú lecsepegtetésével állítják elő.”

| 2. | Bár az eredeti termékleírásban nem szerepel, az alábbi módosítások célja az új piaci igények kielégítése anélkül, hogy módosítanák a terméket egyedivé tevő jellemzőket. Ezeket a módosításokat a fogyasztói szokások változása is indokolja, különösen a jobban eltartható és tartósítható, kis méretű sajtok esetében. Ebből következően:






  a) | Bevezetésre kerül a Castelo Branco „Velho” és a Queijo Amarelo „Velho” típusú „Queijo da Beira Baixa” termék leírása, amely a több mint 90 napig pácolt vagy érlelt termékekre vonatkozik. Ha ezek a feltételek fennállnak, a Castelo Branco és az Amarelo típus jelölése kiegészül a „Velho” minősítéssel.
  A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Amennyiben a pácolás időtartama meghaladja a 90 napot, az Amarelo és a Castelo Branco típus megnevezése kiegészül a »Velho« minősítéssel.” |
| --- | --- | --- |

2.

Bár az eredeti termékleírásban nem szerepel, az alábbi módosítások célja az új piaci igények kielégítése anélkül, hogy módosítanák a terméket egyedivé tevő jellemzőket. Ezeket a módosításokat a fogyasztói szokások változása is indokolja, különösen a jobban eltartható és tartósítható, kis méretű sajtok esetében. Ebből következően:

a)

Bevezetésre kerül a Castelo Branco „Velho” és a Queijo Amarelo „Velho” típusú „Queijo da Beira Baixa” termék leírása, amely a több mint 90 napig pácolt vagy érlelt termékekre vonatkozik. Ha ezek a feltételek fennállnak, a Castelo Branco és az Amarelo típus jelölése kiegészül a „Velho” minősítéssel.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben a pácolás időtartama meghaladja a 90 napot, az Amarelo és a Castelo Branco típus megnevezése kiegészül a »Velho« minősítéssel.”

| b) | Bevezetésre kerül a „Queijo da Beira Baixa” termék adagokban történő forgalmazásának lehetősége, mivel ez lehetővé teszi a fogyasztók számára, hogy az elvárásaiknak és igényeiknek jobban megfelelő, kisebb adagokat vásároljanak.
  A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:
  „A »Queijo da Beira Baixa« egészben vagy adagokban kerül forgalomba.” |
| --- | --- |

b)

Bevezetésre kerül a „Queijo da Beira Baixa” termék adagokban történő forgalmazásának lehetősége, mivel ez lehetővé teszi a fogyasztók számára, hogy az elvárásaiknak és igényeiknek jobban megfelelő, kisebb adagokat vásároljanak.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„A »Queijo da Beira Baixa« egészben vagy adagokban kerül forgalomba.”

| c) | A Castelo Branco (Velho) és az Amarelo (Velho) típusok esetében két kiszerelési forma kerül meghatározásra, amelyekre legalább 90 napos pácolási vagy érlelési idő vonatkozik. Paprikapasztát és szűz olívaolajat használnak a sajt kérgének lezárására, ami narancssárga vagy piros színt kölcsönöz a sajtnak. Ezt úgy érik el, hogy a sajtot olívaolajban pácolják.
  A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Az Amarelo (Velho) és a Castelo Branco (Velho) típusba tartozó Queijo da Beira Baixa sajt olívaolajban eltett, vagy paprikapasztával és szűz olívaolajjal bevont formában forgalmazható.” |
| --- | --- |

c)

A Castelo Branco (Velho) és az Amarelo (Velho) típusok esetében két kiszerelési forma kerül meghatározásra, amelyekre legalább 90 napos pácolási vagy érlelési idő vonatkozik. Paprikapasztát és szűz olívaolajat használnak a sajt kérgének lezárására, ami narancssárga vagy piros színt kölcsönöz a sajtnak. Ezt úgy érik el, hogy a sajtot olívaolajban pácolják.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az Amarelo (Velho) és a Castelo Branco (Velho) típusba tartozó Queijo da Beira Baixa sajt olívaolajban eltett, vagy paprikapasztával és szűz olívaolajjal bevont formában forgalmazható.”

A „velho” (érlelt) sajttípusok és a fent említett kiszerelési formák felvételét az új ízek iránti egyre növekvő kereslet és fogyasztói igény indokolja, ezért a termelőknek meg kell felelniük a szélesebb termékskálára vonatkozó fogyasztói elvárásoknak. Ezeket a technikákat már régóta alkalmazzák helyi szinten a sajt eltarthatóságának és tartósságának növelése érdekében. Mindkét esetben megmarad a sajt jellegzetes íze, mivel lényegi jellemzői a felhasznált tej típusából és az alapvetően változatlan előállítási módból erednek.

5.3.   Földrajzi terület

A körülhatárolt földrajzi terület jelenleg a következőket foglalja magában:

| — | az 1988. május 28-i 22/88. sz. törvényerejű rendelet szerinti eredeti bejegyzésben „Queijos da Beira Baixa körülhatárolt területeként” meghatározott járások és községek, amelyek a következő területekkel egészültek ki: |
| --- | --- |

—

az 1988. május 28-i 22/88. sz. törvényerejű rendelet szerinti eredeti bejegyzésben „Queijos da Beira Baixa körülhatárolt területeként” meghatározott járások és községek, amelyek a következő területekkel egészültek ki:

| — | Mação járás |
| --- | --- |

—

Mação járás

| — | a Covilhã járáshoz tartozó Coutada, Canhoso és Sarzedo községeket felvették a termékleírásba. |
| --- | --- |

—

a Covilhã járáshoz tartozó Coutada, Canhoso és Sarzedo községeket felvették a termékleírásba.

Mação hozzáadásának oka az, hogy annak ellenére, hogy Beira Baixa történelmi tartomány határain belül helyezkedik el, az eredeti bejegyzés időpontjában tévedésből kihagyták a körülhatárolt földrajzi terület leírásából.

Coutada, Canhoso és Sarzedo hozzáadására olyan közigazgatási átszervezés miatt került sor, amely nem érinti magát a földrajzi területet (az átszervezés a 2013. január 28-i 11-A/2013. sz. törvény értelmében történt, amely megfelel a közigazgatási átszervezés jogi kereteinek jóváhagyásáról és az összevonás által létrehozott községek területi illetékességének meghatározásáról szóló, 2012. május 30-i 22/2012. sz. törvény szerinti, a községek területének közigazgatási átszervezésére vonatkozó kötelezettségnek).

5.4.   Az előállítás módja

| 1. | Bár az eredeti termékleírás nem tartalmazott erre vonatkozó előzetes hivatkozást, a „velho” sajttípusok változataira vonatkozó magyarázattal egészül ki.
  A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
  „A »velho« típusú sajtokat olívaolajban eltett vagy paprikapasztával és olívaolajjal bevont formában is forgalomba lehet hozni. Ezeket a sajtokat úgy állítják elő, hogy a pácolt sajt kérgét és teljes felületét paprikából és olívaolajból álló, e két összetevő összekeverésével előállított pasztával vonják be, vagy szűz olívaolajban teszik el.” |
| --- | --- |

1.

Bár az eredeti termékleírás nem tartalmazott erre vonatkozó előzetes hivatkozást, a „velho” sajttípusok változataira vonatkozó magyarázattal egészül ki.

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„A »velho« típusú sajtokat olívaolajban eltett vagy paprikapasztával és olívaolajjal bevont formában is forgalomba lehet hozni. Ezeket a sajtokat úgy állítják elő, hogy a pácolt sajt kérgét és teljes felületét paprikából és olívaolajból álló, e két összetevő összekeverésével előállított pasztával vonják be, vagy szűz olívaolajban teszik el.”

| 2. | Bár az eredeti termékleírásban nem szerepel, tekintettel arra, hogy a természetes vegetáció nem mindig elég az állományok szükségleteinek kielégítéséhez, a juh- és kecsketenyésztők immár a körülhatárolt földrajzi területen ősszel vagy télen vetett takarmánynövényekből (zab, bükköny, rozs, sárga csillagfürt és egyéb vegyes takarmánynövények) és tavasszal vetett takarmánynövényekből (kukorica, cirok és egyéb vegyes takarmánynövények) előállított szalmához és szénához hasonló kiegészítőket is használhatnak.
  A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Az állatoknak szánt valamennyi takarmánynak a földrajzi területről kell származnia. Csak szűkös időszakokban (rendkívüli meteorológiai körülmények, fertőző betegségek kitörése, mérgező anyagokkal való szennyeződés vagy tűzeset miatt) megengedett más régiókból származó takarmányt felhasználni, amennyiben annak aránya éves szinten nem haladja meg a szárazanyag 50 %-át. Ennek a takarmánynak ugyanolyannak kell lennie, mint a földrajzi területről származó takarmánynak, és azzal azonos összetételűnek kell lennie, így a termék jellemzői nem sérülnek.” |
| --- | --- |

2.

Bár az eredeti termékleírásban nem szerepel, tekintettel arra, hogy a természetes vegetáció nem mindig elég az állományok szükségleteinek kielégítéséhez, a juh- és kecsketenyésztők immár a körülhatárolt földrajzi területen ősszel vagy télen vetett takarmánynövényekből (zab, bükköny, rozs, sárga csillagfürt és egyéb vegyes takarmánynövények) és tavasszal vetett takarmánynövényekből (kukorica, cirok és egyéb vegyes takarmánynövények) előállított szalmához és szénához hasonló kiegészítőket is használhatnak.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az állatoknak szánt valamennyi takarmánynak a földrajzi területről kell származnia. Csak szűkös időszakokban (rendkívüli meteorológiai körülmények, fertőző betegségek kitörése, mérgező anyagokkal való szennyeződés vagy tűzeset miatt) megengedett más régiókból származó takarmányt felhasználni, amennyiben annak aránya éves szinten nem haladja meg a szárazanyag 50 %-át. Ennek a takarmánynak ugyanolyannak kell lennie, mint a földrajzi területről származó takarmánynak, és azzal azonos összetételűnek kell lennie, így a termék jellemzői nem sérülnek.”

| 3. | Az eredeti termékleírás II. mellékletének a tej beszerzésének és átvételének feltételeire vonatkozó szövege úgy módosul, hogy tartalmazza a tej kitermelésére, begyűjtésére és szállítására vonatkozó feltételek magyarázatát, valamint a gyártási szakaszban végzett műveletek részleteit, különösen azokat, amelyek meghatározzák, hogy a terméket a megadott leírásnak megfelelően kell előállítani.
  A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:
  „A juhok és kecskék fejésének higiéniai feltételei, amelyek tejét a »Queijo da Beira Baixa« előállításához felhasználják:






  a) | az állatokat azonosítóval kell ellátni, és az állatokat tisztán és jó körülmények között kell tartani; |
| --- | --- | --- |

3.

Az eredeti termékleírás II. mellékletének a tej beszerzésének és átvételének feltételeire vonatkozó szövege úgy módosul, hogy tartalmazza a tej kitermelésére, begyűjtésére és szállítására vonatkozó feltételek magyarázatát, valamint a gyártási szakaszban végzett műveletek részleteit, különösen azokat, amelyek meghatározzák, hogy a terméket a megadott leírásnak megfelelően kell előállítani.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„A juhok és kecskék fejésének higiéniai feltételei, amelyek tejét a »Queijo da Beira Baixa« előállításához felhasználják:

a)

az állatokat azonosítóval kell ellátni, és az állatokat tisztán és jó körülmények között kell tartani;

| b) | nem engedélyezhető olyan munka elvégzése, amely veszélyeztetheti a tej minőségét; |
| --- | --- |

b)

nem engedélyezhető olyan munka elvégzése, amely veszélyeztetheti a tej minőségét;

| c) | a fejés megkezdése előtt a tőgybimbóknak, a tőgyeknek és a környező területeknek tisztának kell lenniük; |
| --- | --- |

c)

a fejés megkezdése előtt a tőgybimbóknak, a tőgyeknek és a környező területeknek tisztának kell lenniük;

| d) | a tőgyükön látható sérüléseket szenvedő anyajuhokat utolsóként vagy külön kell fejni, és tejüket le kell selejtezni; |
| --- | --- |

d)

a tőgyükön látható sérüléseket szenvedő anyajuhokat utolsóként vagy külön kell fejni, és tejüket le kell selejtezni;

| e) | a fejésért és a tej kezeléséért felelős személyzetnek megfelelő, tiszta fejőruházatot kell használnia; |
| --- | --- |

e)

a fejésért és a tej kezeléséért felelős személyzetnek megfelelő, tiszta fejőruházatot kell használnia;

| f) | a fejőknek a fejés megkezdése előtt kezet kell mosniuk, és a kezüket művelet során a lehető legtisztábban kell tartaniuk; |
| --- | --- |

f)

a fejőknek a fejés megkezdése előtt kezet kell mosniuk, és a kezüket művelet során a lehető legtisztábban kell tartaniuk;

| g) | a fejést követően a tejet a tej tárolására szolgáló helyiségben vagy megfelelő létesítményben kell tárolni. Ha a következő két órán belül nem gyűjtik be, a tejet le kell hűteni 6 °C alá. A szállítás során a hűtött tej hőmérséklete nem haladhatja meg a 10 °C-ot; |
| --- | --- |

g)

a fejést követően a tejet a tej tárolására szolgáló helyiségben vagy megfelelő létesítményben kell tárolni. Ha a következő két órán belül nem gyűjtik be, a tejet le kell hűteni 6 °C alá. A szállítás során a hűtött tej hőmérséklete nem haladhatja meg a 10 °C-ot;

| h) | a tejes tartályokat mindaddig le kell fedni, amíg azok az istállóban maradnak, valamint a szállítási és tárolási műveletek során is. A tartályoknak sima felületű, könnyen mosható és fertőtleníthető, korrózióálló anyagból kell készülniük; |
| --- | --- |

h)

a tejes tartályokat mindaddig le kell fedni, amíg azok az istállóban maradnak, valamint a szállítási és tárolási műveletek során is. A tartályoknak sima felületű, könnyen mosható és fertőtleníthető, korrózióálló anyagból kell készülniük;

| i) | a tejet le kell szűrni, és a szűrőt ki kell cserélni, mielőtt elveszítené szűrőképességét.” |
| --- | --- |

i)

a tejet le kell szűrni, és a szűrőt ki kell cserélni, mielőtt elveszítené szűrőképességét.”

| 4. | Hasonlóképpen, annak ellenére, hogy az eredeti termékleírás nem hivatkozik erre, a juh- és kecsketej keverése során betartandó értékek tartománya is meghatározásra kerül a „Queijo da Beira Baixa” különböző fajtáinak előállításához felhasznált összes tej százalékos arányában kifejezve.
  A termékleírás a következő információval egészül ki:







  Queijo da Beira Baixa | Juhtej | Kecsketej |
| --- | --- | --- | --- |
| Castelo Branco típus | 100 % | 0 % |
| Amarelo típus | 50 %–100 % | 0 %–50 % |
| Picante típus | 0 %–100 % | 0 %–100 % |

4.

Hasonlóképpen, annak ellenére, hogy az eredeti termékleírás nem hivatkozik erre, a juh- és kecsketej keverése során betartandó értékek tartománya is meghatározásra kerül a „Queijo da Beira Baixa” különböző fajtáinak előállításához felhasznált összes tej százalékos arányában kifejezve.

A termékleírás a következő információval egészül ki:

Queijo da Beira Baixa

Juhtej

Kecsketej

Castelo Branco típus

100 %

0 %

Amarelo típus

50 %–100 %

0 %–50 %

Picante típus

0 %–100 %

0 %–100 %

| 5. | Bár az eredeti termékleírásban nem szerepel, az alábbi módosítások azon alapulnak, hogy pontosítani és részletezni kell a gyártási szakasz lépéseit, azaz azokat, amelyek elengedhetetlenek ahhoz, hogy a kívánt jellemzőkkel rendelkező terméket elő lehessen állítani: a tej feldolgozása (melegítés és alvasztás – az alvadékok keverése), a savó lecsepegtetése (préselés), pácolási és érlelési körülmények (forgatás és mosás) annak biztosítása érdekében, hogy a termék mindig azonos körülmények között készüljön, és ugyanazokkal a jellemzőkkel rendelkezzen.
  Ebből következően:






  — | A tejet a fejés után azonnal fel kell dolgozni. Ha ez nem lehetséges, a termékleírás rendelkezik arról, hogy a tejet korlátozott ideig legfeljebb 6 °C-os hőmérsékleten kell tartani.
  A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

  „Az előállított sajt típusától (Castelo Branco, Amarelo vagy Picante) függően a nyers juh- vagy kecsketejet – önmagában vagy keverve – közvetlenül a fejés után feldolgozzák. Ha ez nem lehetséges, a tejet legfeljebb 6 °C-on kell tartani.” |
| --- | --- | --- |

5.

Bár az eredeti termékleírásban nem szerepel, az alábbi módosítások azon alapulnak, hogy pontosítani és részletezni kell a gyártási szakasz lépéseit, azaz azokat, amelyek elengedhetetlenek ahhoz, hogy a kívánt jellemzőkkel rendelkező terméket elő lehessen állítani: a tej feldolgozása (melegítés és alvasztás – az alvadékok keverése), a savó lecsepegtetése (préselés), pácolási és érlelési körülmények (forgatás és mosás) annak biztosítása érdekében, hogy a termék mindig azonos körülmények között készüljön, és ugyanazokkal a jellemzőkkel rendelkezzen.

Ebből következően:

—

A tejet a fejés után azonnal fel kell dolgozni. Ha ez nem lehetséges, a termékleírás rendelkezik arról, hogy a tejet korlátozott ideig legfeljebb 6 °C-os hőmérsékleten kell tartani.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az előállított sajt típusától (Castelo Branco, Amarelo vagy Picante) függően a nyers juh- vagy kecsketejet – önmagában vagy keverve – közvetlenül a fejés után feldolgozzák. Ha ez nem lehetséges, a tejet legfeljebb 6 °C-on kell tartani.”

| — | A három sajttípus esetében a felhasznált alvasztószer típusa és a tej által az alvasztószer hozzáadása előtt elérendő hőmérséklet (alvasztási hőmérséklet) optimális értékére vonatkozó tartomány, feltüntetve a művelet időtartamára vonatkozó időskálát. |
| --- | --- |

—

A három sajttípus esetében a felhasznált alvasztószer típusa és a tej által az alvasztószer hozzáadása előtt elérendő hőmérséklet (alvasztási hőmérséklet) optimális értékére vonatkozó tartomány, feltüntetve a művelet időtartamára vonatkozó időskálát.

| — | Bevezetésre kerül az állati eredetű tejoltó vagy kárdi-készítmény alvasztószerként, és nem csak kárdi-forrázatként történő felhasználásának lehetősége. E módosítás egy technológiai fejlesztés eredménye, amely alkalmazható a gyártási folyamat során és nincs hatással a termék végső jellemzőire.
  A termékleírás a következő információval egészül ki:








  Queijo da Beira Baixa | Tejoltó szer | Oltási hőmérséklet | Oltási idő |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Castelo Branco típus | Kárdi-készítmény | 28–36 °C | 40–90 m |
| Amarelo típus | Állati eredetű tejoltó | 27–36 °C | 30–60 m |
| Picante típus | Állati eredetű tejoltó | 27–36 °C | 30–60 m |

—

Bevezetésre kerül az állati eredetű tejoltó vagy kárdi-készítmény alvasztószerként, és nem csak kárdi-forrázatként történő felhasználásának lehetősége. E módosítás egy technológiai fejlesztés eredménye, amely alkalmazható a gyártási folyamat során és nincs hatással a termék végső jellemzőire.

A termékleírás a következő információval egészül ki:

Queijo da Beira Baixa

Tejoltó szer

Oltási hőmérséklet

Oltási idő

Castelo Branco típus

Kárdi-készítmény

28–36 °C

40–90 m

Amarelo típus

Állati eredetű tejoltó

27–36 °C

30–60 m

Picante típus

Állati eredetű tejoltó

27–36 °C

30–60 m

| — | A három sajttípus esetében meghatározásra kerül az alvadék kidolgozásának módja, különösen a darabolás és a formákba osztás módja, utalva a forma kinyitásának és a savó lecsepegtetéséig történő préselés módjára, és arra, hogy az alvadék a kívánt állag eléréséig folyamatos kidolgozást igényel. |
| --- | --- |

—

A három sajttípus esetében meghatározásra kerül az alvadék kidolgozásának módja, különösen a darabolás és a formákba osztás módja, utalva a forma kinyitásának és a savó lecsepegtetéséig történő préselés módjára, és arra, hogy az alvadék a kívánt állag eléréséig folyamatos kidolgozást igényel.

| — | A Castelo Branco sajttípus esetében az alvadék egymást követő darabolását fel kell jegyezni, amíg a kapott szemcseméret hasonló nem lesz a rizsszemekéhez, az alvadék kidolgozását pedig a kívánt állag eléréséig kell folytatni.
  A termékleírás a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „Castelo Branco típusú »Queijo da Beira Baixa«
  Az első, durvára történő darabolásra a beoltás befejezésekor kerül sor, azaz amikor az alvadék leválik annak a tartálynak a faláról, amelyben az alvadékot tartják. Ezt rövid pihentetési időszak követi, hogy az alvadék a lecsepegő savó fölé emelkedhessen. Ezt az alvadék több egymást követő darabolása követi, amíg el nem érik körülbelül a rizsszemek méretét. Az alvadékot eltávolítják és olyan formákba helyezik, amelyek teljes átmérőjük vagy alakjuk mentén nyitottak, majd feldolgozzák, amíg az összes savó eltávolításra nem kerül, amit különböző préselési műveletekkel érnek el;”

  valamint

  „»Amarelo« típusú »Queijo da Beira Baixa« és »Picante« típusú »Queijo da Beira Baixa«
  Az alvadékot sajthárfa használatával vágják fel, és fokozatosan szétosztják a különböző formák között, amelyek teljes átmérőjük, illetve alakjuk mentén nyitottak. A savót ezután lecsepegtetik a formák ismételt préselésével vagy szorosabbá tételével. Az egyes egységek előállítási folyamata akkor tekinthető teljesnek, ha a tészta a sajtra jellemző állagú.” |
| --- | --- |

—

A Castelo Branco sajttípus esetében az alvadék egymást követő darabolását fel kell jegyezni, amíg a kapott szemcseméret hasonló nem lesz a rizsszemekéhez, az alvadék kidolgozását pedig a kívánt állag eléréséig kell folytatni.

A termékleírás a következő bekezdésekkel egészül ki:

„Castelo Branco típusú »Queijo da Beira Baixa«

Az első, durvára történő darabolásra a beoltás befejezésekor kerül sor, azaz amikor az alvadék leválik annak a tartálynak a faláról, amelyben az alvadékot tartják. Ezt rövid pihentetési időszak követi, hogy az alvadék a lecsepegő savó fölé emelkedhessen. Ezt az alvadék több egymást követő darabolása követi, amíg el nem érik körülbelül a rizsszemek méretét. Az alvadékot eltávolítják és olyan formákba helyezik, amelyek teljes átmérőjük vagy alakjuk mentén nyitottak, majd feldolgozzák, amíg az összes savó eltávolításra nem kerül, amit különböző préselési műveletekkel érnek el;”

valamint

„»Amarelo« típusú »Queijo da Beira Baixa« és »Picante« típusú »Queijo da Beira Baixa«

Az alvadékot sajthárfa használatával vágják fel, és fokozatosan szétosztják a különböző formák között, amelyek teljes átmérőjük, illetve alakjuk mentén nyitottak. A savót ezután lecsepegtetik a formák ismételt préselésével vagy szorosabbá tételével. Az egyes egységek előállítási folyamata akkor tekinthető teljesnek, ha a tészta a sajtra jellemző állagú.”

| — | A termékleírás ismerteti a sózási körülményeket és az alkalmazott technikákat, az előállítandó sajttípustól függően.
  A termékleírás a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „A »Castelo Branco« és az »Amarelo« típusú »Queijo da Beira Baixa« esetében a sózás a következőképpen végezhető el:






  — | a leghagyományosabb módon, a sajt elkészítését követően a sónak a sajt felületén való szétszórásával, amely esetben a só mennyiségét tapasztalati alapon, a sajtkészítő szakértelmére alapozva számítják ki; |
| --- | --- | --- |

—

A termékleírás ismerteti a sózási körülményeket és az alkalmazott technikákat, az előállítandó sajttípustól függően.

A termékleírás a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A »Castelo Branco« és az »Amarelo« típusú »Queijo da Beira Baixa« esetében a sózás a következőképpen végezhető el:

—

a leghagyományosabb módon, a sajt elkészítését követően a sónak a sajt felületén való szétszórásával, amely esetben a só mennyiségét tapasztalati alapon, a sajtkészítő szakértelmére alapozva számítják ki;

| — | a sót közvetlenül az alvadékba vagy a tejbe keverve, a hegyi pásztorok által hagyományosan alkalmazott módszer szerint; |
| --- | --- |

—

a sót közvetlenül az alvadékba vagy a tejbe keverve, a hegyi pásztorok által hagyományosan alkalmazott módszer szerint;

| — | a sajtokat sólébe merítve, a felhasznált sótartalomtól és a sajtok méretétől függően változó ideig. |
| --- | --- |

—

a sajtokat sólébe merítve, a felhasznált sótartalomtól és a sajtok méretétől függően változó ideig.

valamint

„A »Picante« típusú »Queijo da Beira Baixa« sajtok sózhatók egylépéses eljárással a sónak a sajt felületén való szétszórásával vagy a sajt sólében áztatásával, vagy több fázisban, az első sózást közvetlenül a feldolgozás után a sajt felső oldalán, a második sózást pedig a sajt másik oldalán és függőlegesen, néhány órával később elvégezve, amely fázisokat esetleg további sózási eljárások követhetnek.”

| — | A termékleírás ismerteti a Castelo Branco „Velho” és az Amarelo „Velho” típusú „Queijo da Beira Baixa” sajtok pácolási és érlelési feltételeit, mivel ezek a sajtok nem szerepeltek az eredeti termékleírásban.
  A termékleírás a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „A minimális érlelési idő az Amarelo és a Castelo Branco típusú »Queijo da Beira Baixa« esetében 40 nap, az Amarelo »Velho« és a Castelo Branco »Velho« típusú »Queijo da Beira Baixa« esetében pedig 90 nap.”

  valamint
  „A Castelo Branco és az Amarelo típusok pácolása a következőképpen végezhető:






  — | a leghagyományosabb módon, amely esetben a pácolás a sajtüzem egy olyan részlegében történik, ahol a sajtot kiszárítják, majd természetes pára-, levegő- és hőmérsékletviszonyok mellett lecsepegtetik és pácolják, |
| --- | --- | --- |

—

A termékleírás ismerteti a Castelo Branco „Velho” és az Amarelo „Velho” típusú „Queijo da Beira Baixa” sajtok pácolási és érlelési feltételeit, mivel ezek a sajtok nem szerepeltek az eredeti termékleírásban.

A termékleírás a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A minimális érlelési idő az Amarelo és a Castelo Branco típusú »Queijo da Beira Baixa« esetében 40 nap, az Amarelo »Velho« és a Castelo Branco »Velho« típusú »Queijo da Beira Baixa« esetében pedig 90 nap.”

valamint

„A Castelo Branco és az Amarelo típusok pácolása a következőképpen végezhető:

—

a leghagyományosabb módon, amely esetben a pácolás a sajtüzem egy olyan részlegében történik, ahol a sajtot kiszárítják, majd természetes pára-, levegő- és hőmérsékletviszonyok mellett lecsepegtetik és pácolják,

| — | ellenőrzött körülmények között, a folyamat szempontjából optimálisnak vélt környezeti feltételeket szimulálva, az alábbi táblázatban meghatározott értékek szerint:







  Queijo da Beira Baixa | Hőmérséklet (°C) | Relatív páratartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Castelo Branco típus | 8–14 | 74–90 |
| Amarelo típus | 8–14 | 74–98” |

—

ellenőrzött körülmények között, a folyamat szempontjából optimálisnak vélt környezeti feltételeket szimulálva, az alábbi táblázatban meghatározott értékek szerint:

Queijo da Beira Baixa

Hőmérséklet (°C)

Relatív páratartalom (%)

Castelo Branco típus

8–14

74–90

Amarelo típus

8–14

74–98”

| — | Mivel a szóban forgó technikákat helyi szinten alkalmazzák, a „Queijo da Beira Baixa”„Picante” fajtája esetében a termékleírás kiegészül annak a lehetőségnek az ismertetésével, hogy a pácolási eljárást ősi pácolási vagy érlelési technikákkal, természetes pácolási körülmények között, rozsszalmaágyak felhasználásával végezzék, annak ellenére, hogy ezt az eredeti termékleírás nem határozta meg. Ezentúl az is lehetséges lesz, hogy az ilyen típusú sajtot más pácolási technikával, természetes pácolási körülmények között pácolják, amely esetben a préselést száraz sózás követi, így biztosítva a végtermék aromájának és ízének érzékszervi jellemzőit.
  A termékleírás a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „A »Queijo Picante« kétféle módon pácolható, mindkettőt természetes környezeti körülmények között végzik (lásd az alábbi leírást).
  A sózási művelet befejeztével a sajtok a tejüzem egy meghatározott részébe, az úgynevezett »curadouro«-ba kerülnek, ahol a pácolás megtörténik. Ez a szakasz addig tart, amíg a sajt kellően kiszárad és elér egy bizonyos állagot. Ezután különböző sajtokból álló rétegekre helyezik (ezt az elrendezést »Castelo«-nak nevezik), és sóval borítják. A sajtok a savószivárgás mértékének, a felhasznált só mennyiségének és a helyiségek higrometrikus körülményeinek megfelelően 2–3 hétig maradnak így, amíg szilárdabb állagot nem érnek el.
  Ezt követően a sajtokat egy tárolóhelyiségbe viszik, és a szélükre fektetve rozsszalmaágyra helyezik, azaz egymás mellé, egymással szemben és egymáshoz döntve. Néha az első réteg felett egy második és egy harmadik réteg is található.
  Ez a következőképpen is történhet:
  A préselés után elvégzik az első száraz sózási műveletet. Ezt követően a sajtokat tárolóhelyiségekbe szállítják, ahol szobahőmérsékleten tartják őket, és megkezdődik a pácolási folyamat. A sajtokat olyan tárolóedényekbe helyezik, ahol anaerob körülmények között, egy rétegben maradnak. Ezután másodszor is száraz sózást végeznek, és a sajtokat két rétegbe helyezik. Körülbelül egy hét elteltével a sajtokat egymásra helyezik. E műveletet követően a sajtokat rendszeresen forgatják, és szükség esetén tisztítják.” |
| --- | --- |

—

Mivel a szóban forgó technikákat helyi szinten alkalmazzák, a „Queijo da Beira Baixa”„Picante” fajtája esetében a termékleírás kiegészül annak a lehetőségnek az ismertetésével, hogy a pácolási eljárást ősi pácolási vagy érlelési technikákkal, természetes pácolási körülmények között, rozsszalmaágyak felhasználásával végezzék, annak ellenére, hogy ezt az eredeti termékleírás nem határozta meg. Ezentúl az is lehetséges lesz, hogy az ilyen típusú sajtot más pácolási technikával, természetes pácolási körülmények között pácolják, amely esetben a préselést száraz sózás követi, így biztosítva a végtermék aromájának és ízének érzékszervi jellemzőit.

A termékleírás a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A »Queijo Picante« kétféle módon pácolható, mindkettőt természetes környezeti körülmények között végzik (lásd az alábbi leírást).

A sózási művelet befejeztével a sajtok a tejüzem egy meghatározott részébe, az úgynevezett »curadouro«-ba kerülnek, ahol a pácolás megtörténik. Ez a szakasz addig tart, amíg a sajt kellően kiszárad és elér egy bizonyos állagot. Ezután különböző sajtokból álló rétegekre helyezik (ezt az elrendezést »Castelo«-nak nevezik), és sóval borítják. A sajtok a savószivárgás mértékének, a felhasznált só mennyiségének és a helyiségek higrometrikus körülményeinek megfelelően 2–3 hétig maradnak így, amíg szilárdabb állagot nem érnek el.

Ezt követően a sajtokat egy tárolóhelyiségbe viszik, és a szélükre fektetve rozsszalmaágyra helyezik, azaz egymás mellé, egymással szemben és egymáshoz döntve. Néha az első réteg felett egy második és egy harmadik réteg is található.

Ez a következőképpen is történhet:

A préselés után elvégzik az első száraz sózási műveletet. Ezt követően a sajtokat tárolóhelyiségekbe szállítják, ahol szobahőmérsékleten tartják őket, és megkezdődik a pácolási folyamat. A sajtokat olyan tárolóedényekbe helyezik, ahol anaerob körülmények között, egy rétegben maradnak. Ezután másodszor is száraz sózást végeznek, és a sajtokat két rétegbe helyezik. Körülbelül egy hét elteltével a sajtokat egymásra helyezik. E műveletet követően a sajtokat rendszeresen forgatják, és szükség esetén tisztítják.”

| — | Bár az eredeti termékleírás nem tartalmaz erre vonatkozó utalást, a Castelo Branco, Castelo Branco „Velho”, Amarelo és Amarelo „Velho” típusba tartozó „Queijo da Beira Baixa” hosszabb ideig tartó tartósítására vagy fagyasztására vonatkozó megengedett hőmérséklet-tartományt –1 °C és –18 °C között határozták meg. |
| --- | --- |

—

Bár az eredeti termékleírás nem tartalmaz erre vonatkozó utalást, a Castelo Branco, Castelo Branco „Velho”, Amarelo és Amarelo „Velho” típusba tartozó „Queijo da Beira Baixa” hosszabb ideig tartó tartósítására vagy fagyasztására vonatkozó megengedett hőmérséklet-tartományt –1 °C és –18 °C között határozták meg.

| — | A termékleírás az alábbiakkal egészül ki: Az „Amarelo” és a „Castelo Branco” típusú „Queijo da Beira Baixa” hosszabb ideig tartó lefagyasztása –1 °C és –18 °C közötti hőmérsékleten történhet. |
| --- | --- |

—

A termékleírás az alábbiakkal egészül ki: Az „Amarelo” és a „Castelo Branco” típusú „Queijo da Beira Baixa” hosszabb ideig tartó lefagyasztása –1 °C és –18 °C közötti hőmérsékleten történhet.

| 6. | Az eredeti termékleírásban szereplő, a termelők és gazdasági szereplők csoportjaira, valamint az eredeti dokumentumban említett jogsértésekre és bírságokra vonatkozó hivatkozásokat törölték, mivel azok nem képezik a termékleírás részét. |
| --- | --- |

6.

Az eredeti termékleírásban szereplő, a termelők és gazdasági szereplők csoportjaira, valamint az eredeti dokumentumban említett jogsértésekre és bírságokra vonatkozó hivatkozásokat törölték, mivel azok nem képezik a termékleírás részét.

| 7. | Ezenkívül az eredeti termékleírás egyes bekezdéseit törölték, mert azok a sajtkészítésre általánosan alkalmazandó szabályokra vonatkoznak, és az általános jogszabályok hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

7.

Ezenkívül az eredeti termékleírás egyes bekezdéseit törölték, mert azok a sajtkészítésre általánosan alkalmazandó szabályokra vonatkoznak, és az általános jogszabályok hatálya alá tartoznak.

5.5.   Kapcsolat

Kapcsolat

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése f) pontjának i. alpontjával összhangban a termékleírás kiegészül a termék minősége vagy jellemzői és a földrajzi környezet közötti, a fent említett rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kapcsolat részleteivel.

5.6.   Címkézés

Címkézés

Az eredeti termékleírásból törölték a bélyegzőtípusokra és az általános megjelölésre való hivatkozásokat, és helyükbe lépett az a kötelezettség, hogy a címkéken fel kell tüntetni a „Queijo da Beira Baixa – Denominação de Origem Protegida” vagy a „Queijo da Beira Baixa DOP” feliratot, valamint a sajt típusát: Amarelo, Castelo Branco vagy Picante, a termékleírásnak megfelelően.

Bár az eredeti termékleírás nem tartalmaz erre vonatkozó utalást, a termékleírásnak megfelelően az Amarelo és Castelo Branco típus jelölése kiegészülhet a „velho” minősítéssel.

A módosítások célja, hogy a módosított elnevezést összhangba hozzák a termékleírással.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Queijo da Beira Baixa”

„Queijo da Beira Baixa”

EU-szám: PDO-PT-0214-AM02 – 2018.2.15.

EU-szám: PDO-PT-0214-AM02 – 2018.2.15.

OEM (X) OFJ ()

OEM (X) OFJ ()

1.   Elnevezés(ek)

Elnevezés(ek)

„Queijo da Beira Baixa”

2.   Kérelmező ország(ok)

Kérelmező ország(ok)

Portugália

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.3.osztály: Sajtok

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Queijo da Beira Baixa” elnevezés az Amarelo, Castelo Branco és Picante típusú, a Merino juhfajta vagy más, a régióhoz jól alkalmazkodó juhfajták nyers tejének, valamint a Charnequeiro kecskefajta vagy más, a régióhoz jól alkalmazkodó kecskefajták nyers tejének alvasztásából előállított szárított sajtra utal. A tej származhat ugyanabból a fajtából, vagy különböző arányban keverhető.

A minimális pácolási időszak az „Amarelo” és a „Castelo Branco” típusú „Queijo da Beira Baixa” esetében 40 nap. A „Picante” típusú „Queijo da Beira Baixa” pácolási ideje legalább 120 nap. Amennyiben a pácolás időtartama meghaladja a 90 napot, az Amarelo és a Castelo Branco típus jelölése kiegészül a „Velho” minősítéssel.

A fő jellemzők az alábbiak:

| „Queijo da Beira Baixa” | Magasság (cm) | Tömeg (kg) | Átmérő (cm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Amarelo típus | 3–5 | 0,6–1 | 12–16 |
| 3–4 (*1) | 0,2–0,5 (*1) | 7–10 (*1) |
| Amarelo „velho” típus | 3–5 | 0,4–0,9 | 12–16 |
| Castelo Branco típus | 5–8 | 0,8–1,3 | 12–16 |
| 4–6 (*1) | 0,35–0,55 (*1) | 8–10 (*1) |
| Castelo Branco „velho” típus | 5–8 | 0,4–1,1 | 12–16 |
| Picante típus | 3–5 | 0,4–1 | 10–15 |

„Queijo da Beira Baixa”

Magasság (cm)

Tömeg (kg)

Átmérő (cm)

Amarelo típus

3–5

0,6–1

12–16

3–4 (*1)

*1

0,2–0,5 (*1)

*1

7–10 (*1)

*1

Amarelo „velho” típus

3–5

0,4–0,9

12–16

Castelo Branco típus

5–8

0,8–1,3

12–16

4–6 (*1)

*1

0,35–0,55 (*1)

*1

8–10 (*1)

*1

Castelo Branco „velho” típus

5–8

0,4–1,1

12–16

Picante típus

3–5

0,4–1

10–15

| „Queijo da Beira Baixa” | Alak | Kéreg |
| --- | --- | --- |
| Amarelo típus | Lapos, szabályos henger alakú (korongszerű), enyhén ívelt oldalrésszel és határozott éllel | Félkemény állagú, tömör és szilárd, sima felületű. Sárga vagy sötétsárga színű |
| Amarelo „velho” típus | Lapos, szabályos henger alakú (korongszerű), ívelt oldalrésszel és határozott éllel. A felső rész általában homorú. | Állaga a képlékenytől a keményig terjed, szabályos, általában lapos/bordázott, jól formált és viszonylag egyenletes. Narancssárga vagy vöröses színű |
| Castelo Branco típus | Lapos henger alakú (korongszerű), oldalrészén és felül ívelt, határozott élek nélküli, szabályos forma | Kezdetben képlékeny állag, amely keménnyé válik, jól formált és sima felületű. Színe a szalmasárgától a sötétsárgáig terjed |
| Castelo Branco „velho” típus | Lapos, szabályos henger alakú (korongszerű), ívelt oldalrésszel és határozott, ívelt éllel. A felső rész általában homorú. | Állaga a viszonylag képlékenytől a keményig terjed, szabályos, általában lapos/bordázott, jól formált és viszonylag egyenletes. Színe a sötétsárgától a barnás narancssárgáig vagy vörösig terjed |
| Picante típus | Lapos, szabályos henger alakú (korongszerű), egyenes oldalrésszel és sima, határozott éllel | Kéreg nélküli |

„Queijo da Beira Baixa”

Alak

Kéreg

Amarelo típus

Lapos, szabályos henger alakú (korongszerű), enyhén ívelt oldalrésszel és határozott éllel

Félkemény állagú, tömör és szilárd, sima felületű. Sárga vagy sötétsárga színű

Amarelo „velho” típus

Lapos, szabályos henger alakú (korongszerű), ívelt oldalrésszel és határozott éllel. A felső rész általában homorú.

Állaga a képlékenytől a keményig terjed, szabályos, általában lapos/bordázott, jól formált és viszonylag egyenletes. Narancssárga vagy vöröses színű

Castelo Branco típus

Lapos henger alakú (korongszerű), oldalrészén és felül ívelt, határozott élek nélküli, szabályos forma

Kezdetben képlékeny állag, amely keménnyé válik, jól formált és sima felületű. Színe a szalmasárgától a sötétsárgáig terjed

Castelo Branco „velho” típus

Lapos, szabályos henger alakú (korongszerű), ívelt oldalrésszel és határozott, ívelt éllel. A felső rész általában homorú.

Állaga a viszonylag képlékenytől a keményig terjed, szabályos, általában lapos/bordázott, jól formált és viszonylag egyenletes. Színe a sötétsárgától a barnás narancssárgáig vagy vörösig terjed

Picante típus

Lapos, szabályos henger alakú (korongszerű), egyenes oldalrésszel és sima, határozott éllel

Kéreg nélküli

| „Queijo da Beira Baixa” | Sajttészta |
| --- | --- |
| Textúra | Külső jellemzők | Szín | Aroma és íz |
| Amarelo típus | Félkemény vagy féllágy sajt, zárt, átlagosan vajszerű puhaságú | Zsíros, néhány szabálytalan lyukkal | Enyhén sárgás és egyenletes | Intenzív, tiszta, enyhén savanykás íz |
| Amarelo „velho” típus | Kemény/nagyon kemény állag, zárt, kissé morzsálódó és száraz | Zsíros, zárt, néhány szabálytalan lyukkal | Sötétsárgától a narancssárgáig terjedő szín, kívülről a középső rész felé terjedő elszíneződéssel | Intenzív, hosszan tartó és tiszta íz, amely erőteljes, enyhén fűszeres és sós |
| Castelo Branco típus | Félkemény vagy féllágy, zárt; ütögetésre egyenletes hangot ad, enyhén dobbőr-színű | Zsíros, néhány kisebb lyukkal | Színe az egész felületén a fehértől a sárgásig terjed | Fokozott aroma és íz; íze lehet enyhén fűszeres, ha hosszú ideig pácolják |
| Castelo Branco „velho” típus | Kemény/nagyon kemény állag, zárt, kissé morzsálódó és száraz | Zsíros, zárt vagy kissé lyukacsos | Sárgásól a narancssárgáig terjedő szín, az elszíneződés kívülről a középső rész felé terjed | Intenzív, hosszan tartó és tiszta íz, amely erőteljes, enyhén fűszeres és sós |
| Picante típus | Kemény vagy félkemény állagú | Lyukak nélküli/kisméretű és szabálytalan lyukak | A törtfehértől a szürkésig terjedő szín | Nagyon intenzív és jellegzetes, íztelen, eltekintve attól, hogy nagyon fűszeres |

„Queijo da Beira Baixa”

Sajttészta

Textúra

Külső jellemzők

Szín

Aroma és íz

Amarelo típus

Félkemény vagy féllágy sajt, zárt, átlagosan vajszerű puhaságú

Zsíros, néhány szabálytalan lyukkal

Enyhén sárgás és egyenletes

Intenzív, tiszta, enyhén savanykás íz

Amarelo „velho” típus

Kemény/nagyon kemény állag, zárt, kissé morzsálódó és száraz

Zsíros, zárt, néhány szabálytalan lyukkal

Sötétsárgától a narancssárgáig terjedő szín, kívülről a középső rész felé terjedő elszíneződéssel

Intenzív, hosszan tartó és tiszta íz, amely erőteljes, enyhén fűszeres és sós

Castelo Branco típus

Félkemény vagy féllágy, zárt; ütögetésre egyenletes hangot ad, enyhén dobbőr-színű

Zsíros, néhány kisebb lyukkal

Színe az egész felületén a fehértől a sárgásig terjed

Fokozott aroma és íz; íze lehet enyhén fűszeres, ha hosszú ideig pácolják

Castelo Branco „velho” típus

Kemény/nagyon kemény állag, zárt, kissé morzsálódó és száraz

Zsíros, zárt vagy kissé lyukacsos

Sárgásól a narancssárgáig terjedő szín, az elszíneződés kívülről a középső rész felé terjed

Intenzív, hosszan tartó és tiszta íz, amely erőteljes, enyhén fűszeres és sós

Picante típus

Kemény vagy félkemény állagú

Lyukak nélküli/kisméretű és szabálytalan lyukak

A törtfehértől a szürkésig terjedő szín

Nagyon intenzív és jellegzetes, íztelen, eltekintve attól, hogy nagyon fűszeres

| „Queijo da Beira Baixa” | Nedvességtartalom (%) (*2) | Zsírtartalom (%) (*3) |
| --- | --- | --- |
| Amarelo típus | 54–69 | 45–60 |
| Amarelo „velho” típus | 49–56 | 45–60 |
| Castelo Branco típus | 54–69 | 45–60 |
| Castelo Branco „velho” típus | 49–56 | 45–60 |
| Picante típus | 49–63 | 35–60 |

„Queijo da Beira Baixa”

Nedvességtartalom (%) (*2)

*2

Zsírtartalom (%) (*3)

*3

Amarelo típus

54–69

45–60

Amarelo „velho” típus

49–56

45–60

Castelo Branco típus

54–69

45–60

Castelo Branco „velho” típus

49–56

45–60

Picante típus

49–63

35–60

A „Queijo da Beira Baixa” egészben vagy adagokban kerül forgalomba.

Az Amarelo „Velho” és a Castelo Branco „Velho” típusba tartozó „Queijo da Beira Baixa” sajt olívaolajban eltett, vagy paprikapasztával és szűz olívaolajjal bevont formában forgalmazható.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A juhok és kecskék takarmányának alapja a közvetlen legeltetés Beira Baixa tartomány természetes legelőin, amelyek olyan fűfajokból állnak, mint a Vulpia, a Periballia, a Stellatum Lolium spp, a Trifolium spp, valamint az Ornithopus, az Agrostis és a Poa, amelyek a talajösszetételtől függően az egész tartományban teremnek. A kevésbé termékeny tartományokban a legelőket olyan takarmányfajok bevezetésével javítják, mint a földbentermő here (Trifolium subterraneum) és a csibeláb (Ornithopus cumpressus), valamint egyéb, széna előállítására használt takarmánynövények, valamint a sarjúszéna legeltetésre történő használatával.

Az állatok takarmányozását a legszűkösebb időszakokban kiegészítik a körülhatárolt földrajzi területről származó tartósított takarmányok (szalma és széna) elosztásával, valamint a gabona- és takarmánynövények közvetlen vagy vágást követő legeltetésre történő felhasználásával, amelyeket őszi-téli száraz vetési rendben termesztenek, zabbal együtt vagy anélkül, bükkönnyel (Vicia sativa), rozzsal (Secale cereale), sárga csillagfürttel (Lupinus luteus) és egyéb takarmánynövényekkel együtt, valamint öntözött földterületeken vagy friss, nem öntözött területeken kukoricával (Zea mays) és takarmánycirokkal (Sorghum vulgare), illetve a tartományban általában termesztett egyéb takarmánynövényekkel, valamint hüvelyesekkel és gabonafélékkel együtt.

Vicia sativa

Secale cereale

Lupinus luteus

Zea mays

Sorghum vulgare

Az állatoknak szánt valamennyi takarmánynak a földrajzi területről kell származnia. Csak szűkös időszakokban (rendkívüli meteorológiai körülmények, fertőző betegségek kitörése, mérgező anyagokkal való szennyeződés vagy tűzeset miatt) megengedett más régiókból származó takarmányt felhasználni, amennyiben annak aránya éves szinten nem haladja meg a szárazanyag 50 %-át. Ennek a takarmánynak ugyanolyannak kell lennie, mint a földrajzi területről származó takarmánynak, és azzal azonos összetételűnek kell lennie, így a termék jellemzői nem sérülnek.

A „Queijo da Beira Baixa” előállításához kizárólag a körülhatárolt földrajzi területen tenyésztett és takarmányozott állományból származó juhok és kecskék teje használható fel.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A tej és a „Queijo da Beira Baixa” előállítása, beleértve az érlelést és a pácolást is, a körülhatárolt földrajzi területen történik.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A sajt típusától függően a csomagoláson fel kell tüntetni a következőket: „Queijo da Beira Baixa – Denominação de Origem Protegida”, vagy „Queijo da Beira Baixa PDO”, valamint a sajt típusának jelölése: Amarelo, Castelo Branco vagy Picante.

Az Amarelo vagy Castelo Branco típus jelölései kiegészülhetnek a „Velho” minősítéssel.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

Az előállítás földrajzi területe Castelo Branco, Fundão, Belmonte, Penamacor, Idanha-a-Nova, Vila Velha de Rodão, Proença-a-Nova, Vila de Rei, Sertã, Oleiros, Mação járások valamennyi községére és Covilhã járás községeire korlátozódik: Aldeia de São Francisco, União das Freguesias de Barco e Coutada, Boidobra, União das freguesias de Casegas e Orondo, União das freguesias de Covilhã e Canhoso, Dominguiso, Ferro, Orjais, Peraboa, União das freguesias de Peso e Vales do Rio, São Jorge da Beira, Sobral de São Miguel, União de freguesias de Teixoso e Sarzedo, Tortosendo, União das freguesias de Vale Formoso e Aldeia do Souto.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Queijo da Beira Baixa” minősége a körülhatárolt földrajzi területhez kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhető.

Több szerző is bizonyítékkal szolgál arra vonatkozóan, hogy a tartomány éghajlati tényezői, domborzata és talajtípusa az idők kezdete óta hogyan befolyásolta a meghatározó növénytakarót, ami pedig hatással volt az azt lelegelő állatok által termelt tej jellemzőire, és amely meghatározó tényező azon sajt jellemzői szempontjából, amelyhez ezt a tejet a nyersanyagként használják fel.

A sajtkészítés és Beira Baixa tartomány pásztorközöségeinek történelme szorosan összefügg a nyájak vándorlásával, amit vándorlegeltetésként ismerünk. O. Ribeiro (1941) szerint ez a vándorlás novemberben kezdődött, amikor a tejelő állományt – amely a legérzékenyebb a hidegre és a takarmányhiányra – más célállomásokra, például Campinas da Idanha-ba, Campo Albicastrense-be és Cova da Beira-ba szállították.

Antunes és mások (1943) a következőket írták: „Portugália esetében, ahol ennek az iparágnak az ismeretét a rómaiaknak tulajdonítják, a vándorlegeltetés a római inváziók és a félsziget megszállásának idejére nyúlik vissza. Mihelyt a termelés ismertté vált, könnyen elképzelhető, hogy gyorsan átterjedt Montes Herminios tartományra, ahol a legtöbb juhot és kecskét tartják, és helyi sajátosságokat öltött, ugyanakkor bizonyos mértékig megőrizte azt a kezdetleges technikát, amely az időszakos vándorlegeltetések miatt természetes módon átterjedt Castelo Branco kerületre.”.

A szélsőséges körülmények – mint például a rossz minőségű talajok, a zord telek és a nagyon meleg nyarak – erősen befolyásolják a termények eloszlását a tartományban, ami a hagyományos, meglehetősen extenzív termelési rendszereknek kedvez, és azt eredményezi, hogy az ilyen módon tartott juhok és kecskék olyan jellemzőkkel rendelkező tejet termelnek, amelyből – miután a helyi lakosok ősi készségeiket és szakértelmüket felhasználva feldolgozták –, különösen mivel nyers tejről van szó, olyan jellegzetes sajtot állítanak elő, amely kiállta az idő próbáját.

A „Queijo da Beira Baixa” intenzív aromája és határozott, tiszta és fűszeres íze, amelyek a sajt érésével párhuzamosan erősödnek és intenzívebbé válnak, a felhasznált vagy különböző arányban kevert tiszta nyers tej jellemzőinek köszönhetők, és szorosan kapcsolódnak a tartományban folytatott gazdálkodáshoz, valamint a meghatározott földrajzi területen tenyésztett juhok és kecskék takarmányának kulcsfontosságú részét képező természetes és javított legelőkre jellemző növényzethez.

A sajttészta zárt és egyenletes állaga, színe és zsíros külseje, amelyben a gyártási folyamat eredményeként kisméretű és meglehetősen szabálytalan lyukak keletkeznek, szintén a tartomány lakosságának szakértelmére vezethető vissza, különös tekintettel a tej hőmérsékletének és a beoltási időnek a szabályozására.

A szakértelem jelentősége azonban a „Queijo da Beira Baixa” sózásának technikájától függetlenül tagadhatatlan. Ezt a műveletet hagyományos módon végzik: só mennyiségét és a sózási időt a tartomány sajtkészítői tapasztalati úton számítják ki.

Az érlelési és pácolási körülmények ellenőrzött környezetű létesítményekben való fenntartása, valamint az e folyamat során szükséges gondosság – különösen a sajt mosása tekintetében, amelynek gyakorisága a kéreg küllemétől függ, amelynek mindig simának és tisztának kell lennie – a helyi ismereteken alapuló eljárások, amelyek döntő fontosságúak annak biztosítása szempontjából, hogy az előállított sajt tésztája a megfelelő állagú, színű és küllemű legyen. Ez a szempont még inkább lényeges akkor, ha az érlelés és a pácolás természetes körülmények között történik.

A „Queijo da Beira Baixa” esetében alkalmazott gyártási és tartósítási technikákat nemzedékről nemzedékre adták tovább egészen napjainkig.

1906-ban Prego a „Manteigas e Queijos (Vajak és sajtok)” című művében a Beira Baixa tartományban előállított sajtokra az alábbiak szerint utalt: „Beira Baixa tartományban, amely a Fundão, Penamacor, Idanha-a-Velha stb. járásokat foglalja magában, olyan vegyes kecske- és juhsajtokat állítanak elő, amelyek bizonyos években és bizonyos időszakokban fogyasztva ízgazdag és finom tésztával rendelkeznek (...), és még a legnagyobb igényeket támasztó piacokon is rendkívül finom és magas értéket képviselő sajtoknak számítanak”; ez az állítás a mai napig igaz.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/queijos/docs/CE_Queijo_Beira_Baixa_analise.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(*1)  Az Amarelo és a Castelo Branco típus esetében két mérettartomány engedélyezett

*1

(*2)  a zsírmentes sajtra vonatkozóan

*2

(*3)  a szárazanyagra vonatkozóan

*3

---