# Az Európai Unió C 384/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 384 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. november 13. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 384

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. november 13.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 384/01 | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek – Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2019-es pénzügyi év | 1 |
| 2020/C 384/02 | Az Európai Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – a független ellenőr jelentése | 180 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 384/01

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek – Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2019-es pénzügyi év

1

2020/C 384/02

Az Európai Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – a független ellenőr jelentése

180

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 384/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 384/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK

Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2019-es pénzügyi év

(2020/C 384/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| ELŐSZÓ | 2 |
| --- | --- |

| EURÓPAI UNIÓS POLITIKAI ÉS PÉNZÜGYI KERET, IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG | 3 |
| --- | --- |

| AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS | 10 |
| --- | --- |

| A 2019-ES PÉNZÜGYI ÉV FŐBB ESEMÉNYEI | 11 |
| --- | --- |

| ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK | 13 |
| --- | --- |

| MÉRLEG | 14 |
| --- | --- |

| EREDMÉNYKIMUTATÁS | 15 |
| --- | --- |

| CASH FLOW-KIMUTATÁS | 16 |
| --- | --- |

| KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL | 17 |
| --- | --- |

| MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ | 18 |
| --- | --- |

| A PÉNZÜGYI KIMUTATÁS TÁRGYALÁSA ÉS ELEMZÉSE | 100 |
| --- | --- |

| A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK | 114 |
| --- | --- |

| FOGALOMTÁR | 173 |
| --- | --- |

| RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE | 177 |
| --- | --- |

ELŐSZÓ

Megtiszteltetés számomra, hogy előterjeszthetem az Európai Unió 2019-es éves beszámolóját. A beszámoló teljes körű áttekintést nyújt az uniós pénzügyekről és az uniós költségvetés múlt évi végrehajtásáról, többek között információkat tartalmaz az Unió függő kötelezettségeiről, valamint az Unió által vállalt pénzügyi kötelezettségekről és egyéb kötelmekről. A beszámoló tükrözi az Unió tevékenységeinek többéves jellegét, és tartalmazza a fő pénzügyi adatoknak és azok alakulásának a magyarázatát. Az Európai Unió összevont éves beszámolója a Bizottság integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéstételének része, és alapvető részét képezi kifinomult pénzügyi elszámoltathatósági rendszerünknek.

Az uniós költségvetés ismét bizonyította, hogy hozzáadott értéket nyújt a polgárok, a vállalkozások és a régiók számára: az összes uniós közkiadás kb. 2 %-ának megfelelő, korlátozott összege ellenére kiegészíti a nemzeti költségvetéseket és támogatja közös politikai prioritásainkat.

A 2019. évi költségvetés a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó előtti költségvetése volt. Szinte valamennyi program végrehajtása megfelelő ütemben haladt, kivéve az olyan új programokat, mint az európai védelmi ipari fejlesztési program, vagy azokat az intézkedéseket, amelyek esetében a jogalkotási folyamat a közelmúltban zárult le. Az uniós költségvetés végrehajtása kötelezettségvállalási előirányzatokban összesen 178,8 milliárd EUR-t, kifizetési előirányzatokban pedig összesen 159,1 milliárd EUR-t tett ki.

Az Európai Bizottság 2018. májusi javaslatával összhangban a 2019. évi költségvetés jelentős részét a különösen a fiatalokat célzó munkahelyteremtésre, valamint a növekedés, a stratégiai beruházások és a konvergencia fellendítésére fordítottuk. Az EU továbbra is támogatta a migrációs kihívás hatékony kezelését is az EU határain belül és kívül egyaránt.

A gazdasági növekedést támogató és a régiók közötti gazdasági lemaradásokat csökkentő intézkedések a lekötött források közel felét tették ki. Az uniós finanszírozás a „Horizont 2020” keretprogram keretében 12,4 milliárd EUR-val járult hozzá a kutatáshoz és innovációhoz, többek között a nagy teljesítményű számítástechnika területén. A költségvetés más területeken is bizonyította, hogy a jövőbe való befektetést jelent: 2018-hoz képest 20 %-kal emelkedtek az Erasmus+ oktatásra és képzésre fordított kiadásai, 37 %-kal pedig az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz közlekedési és a digitális infrastruktúrára fordított kiadásai. A mezőgazdaságnak és a vidéki területeknek nyújtott támogatás 57,9 milliárd EUR maradt, de hozzájárul az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez és a fenntartható növekedés előmozdításához is.

A 2019. évi költségvetés a migrációs kérdések belső vonatkozásainak kezeléséhez szükséges rugalmasságot is biztosította: összesen 1,2 milliárd EUR támogatást nyújtott a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból, 533 millió EUR-t pedig a Belső Biztonsági Alapból a határigazgatásra és a biztonságra. Ugyancsak elkülönítettek összesen 5 millió EUR-t az új Európai Ügyészség létrehozására, amelynek feladata, hogy büntetőeljárás alá vonja az uniós költségvetés sérelmére elkövetett bűncselekmények – többek között a csalás, a pénzmosás és a korrupció – elkövetőit.

A 2019. évi uniós költségvetés már a koronavírus-válság előtt rámutatott arra, hogy mennyire fontos egy olyan, jól működő többéves pénzügyi keret, amely biztosítja a fellépéshez és a felmerülő kihívások kezeléséhez szükséges eszközöket és rugalmasságot. Ez a rugalmasság a következő többéves pénzügyi keretben is szerepet fog játszani, amely az európai helyreállítási terv központi elemét képezi.

Az Európai Unió összevont éves beszámolója a nemzetközi költségvetési számviteli standardokkal összhangban készült. E standardok betartása érdekében a Bizottság következetesen javítja szabályait és eljárásait, szervezeti felépítését és rugalmasságát. A következetes és hatékony jelentéstétel nemcsak a jogszabályoknak való megfelelést biztosítja és az uniós kiadások elszámoltathatóságát növeli, hanem elősegíti a polgárok és egyéb érdekelt felek bevonását, valamint az Európai Unióba vetett bizalmuk megőrzését is.

Johannes HAHN

a költségvetésért és az emberi erőforrásokért felelős biztos

EURÓPAI UNIÓS POLITIKAI ÉS PÉNZÜGYI KERET, IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG

Az Európai Unió (EU) egy olyan unió, amelyre a tagállamok közös célkitűzéseik elérése érdekében hatásköröket ruháznak. Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.

1.   POLITIKAI ÉS PÉNZÜGYI KERET

Uniós szerződések

Uniós szerződések

Az Uniót és az európai intézményeket vezérlő átfogó célkitűzéseket és elveket a Szerződések határozzák meg. Az Unió és az uniós intézmények kizárólag a Szerződésekben rájuk ruházott hatáskörök határain belül járhatnak el a Szerződésekben foglalt célkitűzések megvalósítása érdekében, és ennek soránbe kell tartaniuk a szubszidiaritás és az arányosság elvét (1). Célkitűzései megvalósítása és szakpolitikái végrehajtása érdekében az Unió gondoskodik a számára szükséges pénzügyi eszközökről. A Bizottság feladata az Unió általános érdekeinek előmozdítása, amely magában foglalja a költségvetés végrehajtását és a programok irányítását a tagállamokkal együttműködésben és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban.

1

Az EU a Szerződésben foglalt célkitűzéseket számos eszközzel valósítja meg, ezek egyike az uniós költségvetés. További eszköz például a közös jogi keret vagy a közös szakpolitikai stratégiák.

A Bizottság politikai prioritásai

A Bizottság politikai prioritásai

A Bizottság politikai prioritásait a Bizottság elnöke által meghatározott politikai iránymutatások rögzítik. Az Ursula von der Leyen elnök vezetésével 2019. december 1-jén hivatalba lépett Bizottság a következő hat fő célra összpontosít:

6 FŐ CÉL:

6 FŐ CÉL:

Európai zöld megállapodás

Európai zöld megállapodás

| — | Célunk az első klímasemleges kontinens megteremtése. |
| --- | --- |

—

Célunk az első klímasemleges kontinens megteremtése.

Emberközpontú gazdaság

Emberközpontú gazdaság

| — | A szociális méltányosság és a jólét szolgálatában. |
| --- | --- |

—

A szociális méltányosság és a jólét szolgálatában.

A digitális korra felkészült Európa

A digitális korra felkészült Európa

| — | Az emberek új generációs technológiákkal való felvértezése. |
| --- | --- |

—

Az emberek új generációs technológiákkal való felvértezése.

Az európai életmód előmozdítása

Az európai életmód előmozdítása

| — | Olyan egyenlőségközpontú Unió kialakítása, amely egyforma lehetőségeket biztosít mindannyiunk számára. |
| --- | --- |

—

Olyan egyenlőségközpontú Unió kialakítása, amely egyforma lehetőségeket biztosít mindannyiunk számára.

Európa globális szerepének erősítése

Európa globális szerepének erősítése

| — | Európa ambiciózusabb szerepre törekedjen, megerősítve egyedülálló védjegyünket, a felelős globális vezetést. |
| --- | --- |

—

Európa ambiciózusabb szerepre törekedjen, megerősítve egyedülálló védjegyünket, a felelős globális vezetést.

Az európai demokrácia megerősítése

Az európai demokrácia megerősítése

| — | Demokráciánk ösztönzése, védelme és megerősítése. |
| --- | --- |

—

Demokráciánk ösztönzése, védelme és megerősítése.

Az előző Bizottság tíz prioritásra összpontosított, amelyeket elnöke, Jean-Claude Juncker határozott meg, és amelyek összhangban állnak az EU akkori hosszú távú növekedési stratégiájával, az Európa 2020 stratégiával:

| — | Új lendület a foglalkoztatásnak, a növekedésnek és a beruházásoknak. |
| --- | --- |

—

Új lendület a foglalkoztatásnak, a növekedésnek és a beruházásoknak.

| — | Az összekapcsolt digitális egységes piac. |
| --- | --- |

—

Az összekapcsolt digitális egységes piac.

| — | Ellenállóképes energiaunió és jövőbe mutató éghajlat-politika. |
| --- | --- |

—

Ellenállóképes energiaunió és jövőbe mutató éghajlat-politika.

| — | Megerősített iparon alapuló, mélyebb és méltányosabb belső piac. |
| --- | --- |

—

Megerősített iparon alapuló, mélyebb és méltányosabb belső piac.

| — | Mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió (GMU). |
| --- | --- |

—

Mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió (GMU).

| — | Kiegyensúlyozott és progresszív kereskedelempolitika a globalizáció előnyünkre fordítása érdekében. |
| --- | --- |

—

Kiegyensúlyozott és progresszív kereskedelempolitika a globalizáció előnyünkre fordítása érdekében.

| — | A jogérvényesülés és az alapvető jogok kölcsönös bizalmon alapuló térsége. |
| --- | --- |

—

A jogérvényesülés és az alapvető jogok kölcsönös bizalmon alapuló térsége.

| — | Elmozdulás egy új migrációs politika felé. |
| --- | --- |

—

Elmozdulás egy új migrációs politika felé.

| — | Európa erősebb globális szerepvállalása. |
| --- | --- |

—

Európa erősebb globális szerepvállalása.

| — | A demokratikus változás Uniója. |
| --- | --- |

—

A demokratikus változás Uniója.

A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend

A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend

Az Egyesült Nemzetek Szervezete által 2015 szeptemberében elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend és annak 17 fenntartható fejlődési célja új lendületet adott a fenntartható fejlődés elérése érdekében tett globális erőfeszítéseknek. Az EU fontos szerepet játszott a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend kialakításában, amely tükrözte azt, hogy a fenntartható fejlődés régóta az európai projekt középpontjában áll. A fenntartható fejlődési célok szilárdan beépülnek az uniós szerződésekbe, és valamennyi uniós szakpolitikában és kezdeményezésben általánosan érvényre jutnak. Az uniós költségvetés lényeges szerepet játszik a fenntarthatósággal kapcsolatos számos kihívás – így többek között a szegénység, az ifjúsági munkanélküliség, az egészség és jóllét, az éghajlatváltozás, a biodiverzitás csökkenése, a fenntartható energiaforrásokra való átállás és a migráció – tekintetében.

A többéves pénzügyi keret és a kiadási programok

A többéves pénzügyi keret és a kiadási programok

Az uniós költségvetés által támogatott szakpolitikákat a többéves pénzügyi keretnek és a kiadási programokat meghatározó releváns ágazati jogszabályoknak megfelelően hajtják végre. Ezek az EU politikai prioritásait fogalmazzák meg pénzügyi értelemben elegendően hosszú időszakra ahhoz, hogy eredményesen meg lehessen azokat valósítani, és koherens hosszú távú jövőképet lehessen nyújtani az uniós források kedvezményezettjei és a társfinanszírozó nemzeti hatóságok számára. A többéves pénzügyi keret maximális éves összegeket (felső határokat) határoz meg az uniós kiadások egészére és a főbb kiadási kategóriákra (fejezetekre) vonatkozóan. Az összes fejezet felső határainak összege adja a kötelezettségvállalási előirányzatok teljes felső határát. A többéves pénzügyi keretet a tagállamok egyhangúlag, az Európai Parlament egyetértésével fogadják el, jelezve, hogy valamennyien egyetértenek a célkitűzésekkel és a kiadási szinttel (a költségvetési kötelezettségvállalások és kifizetések legmagasabb szintjével). A jelenlegi többéves pénzügyi keret a 2014–2020-as időszakra vonatkozik.

Intézményközi megállapodás

Intézményközi megállapodás

A többéves pénzügyi keretet az intézményközi megállapodás (2) egészíti ki, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti politikai megállapodás. A 2013-ban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 295. cikkének megfelelően elfogadott megállapodás célja a költségvetési fegyelem végrehajtása, az éves költségvetési eljárás működésének, valamint az intézmények költségvetési ügyekben való együttműködésének javítása, továbbá a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása.

2

Éves költségvetés

Éves költségvetés

Az éves költségvetést a Bizottság készíti el, és az EUMSZ 314. cikke szerinti eljárás alapján rendszerint december közepén fogadja el az Európai Parlament és a Tanács. A költségvetési egyensúly elvének megfelelően egy adott pénzügyi évre vonatkozóan a teljes bevételnek egyensúlyban kell lennie a teljes kiadással (a kifizetési előirányzatokkal).

Az EU fő finanszírozási forrása a saját forrásokból származó bevétel, amelyet egyéb bevételek egészítenek ki. A saját forrásoknak három fajtája van: a tradicionális saját források (például vámok és cukorilleték), a hozzáadottérték-adón alapuló (héaalapú) saját forrás és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrás. Az EU tevékenységeiből származó egyéb bevételek (például a versenyügyi bírságok) általában az összbevétel kevesebb mint 10 %-át teszik ki. A költségvetés finanszírozásához szükséges saját források teljes összege az összes kiadás és az egyéb bevételek különbözeteként kerül meghatározásra. A hatályos többéves pénzügyi keretben a saját források teljes összege nem haladhatja meg a tagállamok bruttó nemzeti jövedelme (GNI) összegének 1,20 %-át.

Irányítási módok

Irányítási módok

Az uniós költségvetés végrehajtásának három irányítási módja van, amelyek meghatározzák a pénz kifizetésének és kezelésének módját:

| — | Megosztott irányítás: A költségvetés nagy részét a Bizottság a tagállamokkal együttműködve megosztott irányításban hajtja végre, különösen a strukturális alapok és a mezőgazdaság területén. |
| --- | --- |

—

Megosztott irányítás: A költségvetés nagy részét a Bizottság a tagállamokkal együttműködve megosztott irányításban hajtja végre, különösen a strukturális alapok és a mezőgazdaság területén.

| — | Közvetlen irányítás: A Bizottság maga is irányít programokat, valamint egyedi programok végrehajtásával végrehajtó ügynökségeket is megbízhat. |
| --- | --- |

—

Közvetlen irányítás: A Bizottság maga is irányít programokat, valamint egyedi programok végrehajtásával végrehajtó ügynökségeket is megbízhat.

| — | Közvetett irányítás: A kiadásokra vonatkozó döntések közvetve, más uniós vagy EU-n kívüli szerveken keresztül is meghozhatók. Ilyen esetekben, vagyis ha a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatokat nemzeti ügynökségekre, az Európai Beruházási Bank Csoportra, harmadik országokra, nemzetközi szervezetekre (pl. a Világbankra vagy az ENSZ-re) és más szervezetekre (pl. uniós decentralizált ügynökségekre, közös vállalkozásokra) bízzák, az e szervezetek által végzett szükséges ellenőrzési és jelentéstételi mechanizmusokat, valamint a Bizottság általi felügyeletet a költségvetési rendelet és/vagy a vonatkozó hatáskör-átruházási megállapodások határozzák meg. |
| --- | --- |

—

Közvetett irányítás: A kiadásokra vonatkozó döntések közvetve, más uniós vagy EU-n kívüli szerveken keresztül is meghozhatók. Ilyen esetekben, vagyis ha a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatokat nemzeti ügynökségekre, az Európai Beruházási Bank Csoportra, harmadik országokra, nemzetközi szervezetekre (pl. a Világbankra vagy az ENSZ-re) és más szervezetekre (pl. uniós decentralizált ügynökségekre, közös vállalkozásokra) bízzák, az e szervezetek által végzett szükséges ellenőrzési és jelentéstételi mechanizmusokat, valamint a Bizottság általi felügyeletet a költségvetési rendelet és/vagy a vonatkozó hatáskör-átruházási megállapodások határozzák meg.

Költségvetési rendelet

Költségvetési rendelet

Az általános költségvetésre alkalmazandó költségvetési rendelet (3) az EU pénzügyei szabályozási architektúrájának központi jogszabálya. Részletesen meghatározza az uniós költségvetés végrehajtására alkalmazandó pénzügyi szabályokat, valamint a pénz hatékony és eredményes felhasználásának biztosításában részt vevő különböző szereplők szerepét, és megvalósítja a kitűzött célokat.

3

2.   IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG

2.1.   INTÉZMÉNYI STRUKTÚRA

INTÉZMÉNYI STRUKTÚRA

Az Unió olyan intézményi kerettel rendelkezik, amelynek célja az Unió értékeinek érvényesítése, célkitűzéseinek előmozdítása, az Unió, valamint polgárai és a tagállamok érdekeinek szolgálata, továbbá az Unió politikái és intézkedései egységességének, eredményességének és folyamatosságának a biztosítása. A szervezeti felépítés olyan intézményekből, ügynökségekből és egyéb uniós szervekből áll, amelyek szerepelnek az EU összevont pénzügyi beszámolójában, amennyiben teljesülnek a költségvetési rendeletben meghatározott konszolidációs kritériumok és az alkalmazandó számviteli szabályok (a konszolidáció körébe tartozó szervezetek listáját lásd a 9. megjegyzésben).

9.

Az Európai Parlament, a Tanáccsal közösen, jogalkotási és költségvetési feladatokat lát el. A Bizottság politikailag az Európai Parlamentnek tartozik elszámolással. A Tanács szakpolitikai döntéshozatali és koordinációs feladatokat is ellát az Uniónak az Európai Tanács által meghatározott általános politikai irányvonalán és prioritásain belül.

A Bizottság felel a jogszabályok tervezéséért, előkészítéséért és előterjesztéséért; az uniós szakpolitikák irányításáért, ideértve az uniós jogszabályok végrehajtásának nyomon követését és azok érvényesítését; az uniós finanszírozás elosztásáért és a finanszírozási programok irányításáért; végül pedig az EU nemzetközi képviseletéért.

A Bizottság hajtja végre a költségvetést, nagyrészt a tagállamokkal együttműködve (4). Együtt biztosítják, hogy az előirányzatok felhasználása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően történjen. Rendeletek határozzák meg a költségvetés megosztott végrehajtása során a tagállamokat terhelő kontroll- és ellenőrzési kötelezettségeket és az ezekkel járó felelősséget. A rendeletek továbbá valamennyi intézmény számára megállapítják a saját kiadásaik végrehajtásában betöltött felelősségükre és szerepükre vonatkozó részletes szabályokat.

4

2.2.   A BIZOTTSÁG IRÁNYÍTÁSI STRUKTÚRÁJA

A BIZOTTSÁG IRÁNYÍTÁSI STRUKTÚRÁJA

A Bizottság egyedi irányítási rendszerrel rendelkezik, amelyben egyértelműen szétválasztják a politikai és az igazgatási felügyeleti struktúrákat, valamint pontosan meghatározzák a felelősségi köröket és a pénzügyi elszámoltathatóságot (5).

5

A Bizottság belső működése a jó irányítást alátámasztó fő elveken alapul: egyértelmű szerepek és felelősségi körök, határozott elkötelezettség a teljesítménymenedzsment, valamint a jogi keretnek való megfelelés mellett, világos elszámoltathatósági mechanizmusok, magas színvonalú és inkluzív szabályozási keret, nyitottság és átláthatóság, valamint szigorú etikai normák.

A Bizottság ezeket a feladatokat a biztosi testület irányítása alatt látja el, amely prioritásokat határoz meg, és általános politikai felelősséget vállal a Bizottság munkájáért. A Bizottság belső szervezetéről az elnök dönt, biztosítva, hogy az következetesen, hatékonyan és testületi szellemben tevékenykedjen. A belső szabályok szilárd kontroll- és irányítási eszközökből álló struktúrát hoznak létre, amely lehetővé teszi a biztosi testület számára, hogy politikai felelősséget vállaljon a Bizottság munkájáért, nevezetesen az általa hozott döntésekért, valamint a Szerződésekben meghatározott koordinációs, végrehajtási és irányítási funkciókért.

A biztosi testület a költségvetés operatív végrehajtását a főigazgatókra és a szolgálatvezetőkre ruházza, akik a Bizottság igazgatási struktúrájának vezetői (6). E decentralizált megközelítés olyan igazgatási kultúrát alakít ki, amely arra ösztönzi a köztisztviselőket, hogy vállaljanak felelősséget az ellenőrzésük alá tartozó tevékenységekért, továbbá megköveteli, hogy biztosítsák azon tevékenységek megbízhatóságát, amelyek tekintetében elszámoltathatók.

6

A főigazgatókat és a szolgálatvezetőket a központi szolgálatok segítik feladataik ellátásában. A szervezetirányító tanács például szervezetirányítási kérdésekkel kapcsolatos koordinációt, felügyeletet, tanácsadást és stratégiai iránymutatásokat biztosít olyan területeken, mint a pénzügyi és humánerőforrások kezelése, a kockázatkezelés, a teljesítménymenedzsment, az IT-irányítás, a kiber- és fizikai biztonság, az üzletmenet-folytonosság és az információk kezelése (7).

7

Ez az irányítási rendszer a Szerződéseken alapul, és folyamatosan igazodik a változó környezethez, valamint a vonatkozó nemzetközi normákban meghatározott bevált gyakorlathoz (8). Eljárásait 2018-ban (9) az Európai Számvevőszék (10) és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata által végzett ellenőrzési munka figyelembevételével tovább észszerűsítették és megszilárdították. A költségvetési rendelet (247. cikk) előírásainak megfelelően az uniós költségvetés éves irányítási és teljesítményjelentése információkat tartalmaz a Bizottság fő irányítási rendszeréről.

8

9

10

2.3.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS TELJESÍTMÉNYMÉRÉSI KERETE

AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS TELJESÍTMÉNYMÉRÉSI KERETE

A szilárd teljesítménymérési keret kialakítása elengedhetetlen ahhoz, hogy a fő hangsúly az eredményeken, az uniós szintű hozzáadott értéken és az uniós programok hatékony és eredményes pénzgazdálkodásán legyen. Az uniós költségvetés teljesítménymérési kerete igen fejlett, és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) teljesítményalapú költségvetés-tervezés keretekre vonatkozó standard indexében előkelőbb helyen áll, mint bármely értékelt ország.

Az uniós költségvetés teljesítménymérési kerete a stratégiai célok, célkitűzések és mutatók számos típusáról és szintjéről számol be. Figyelembe veszi továbbá a szakpolitikák és programok (például az éghajlatváltozás kezelése vagy a nemek közötti egyenlőség)egymást kiegészítő jellegét és általános érvényesítését, valamint a tagállamoknak az uniós költségvetés végrehajtásában való kiemelt szerepét.

| — | A célkitűzések, a mutatók és a célok szerepelnek a programok jogalapjában, és a Bizottság minden évben jelentést tesz azokról a költségvetési tervezethez csatolt programindokolások révén. Ez utóbbiak biztosítják a programok végrehajtásának megértéséhez és teljesítményük méréséhez szükséges információkat: többek között a többéves pénzügyi keret szerinti hosszú távú pénzügyi kötelezettségvállalásokat, a program teljesítményének alapforgatókönyveit (a szakpolitikai intézkedés kiindulópontjait), a (többéves programozási időszak végéig megvalósítandó) célokat és a közbenső mérföldköveket. |
| --- | --- |

—

A célkitűzések, a mutatók és a célok szerepelnek a programok jogalapjában, és a Bizottság minden évben jelentést tesz azokról a költségvetési tervezethez csatolt programindokolások révén. Ez utóbbiak biztosítják a programok végrehajtásának megértéséhez és teljesítményük méréséhez szükséges információkat: többek között a többéves pénzügyi keret szerinti hosszú távú pénzügyi kötelezettségvállalásokat, a program teljesítményének alapforgatókönyveit (a szakpolitikai intézkedés kiindulópontjait), a (többéves programozási időszak végéig megvalósítandó) célokat és a közbenső mérföldköveket.

programindokolások

| — | Annak biztosítása érdekében, hogy a prioritásokhoz forrásokat rendeljenek, és valamennyi fellépés számottevő eredményt érjen el, és hozzáadott értéket is teremtsen, a Bizottság teljesítményorientáltságra ösztönöz. Az elmúlt években továbbá olyan megközelítést dolgozott ki, amely elősegíti a megfelelés és a teljesítmény közötti egyensúly javítását. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása érdekében, hogy a prioritásokhoz forrásokat rendeljenek, és valamennyi fellépés számottevő eredményt érjen el, és hozzáadott értéket is teremtsen, a Bizottság teljesítményorientáltságra ösztönöz. Az elmúlt években továbbá olyan megközelítést dolgozott ki, amely elősegíti a megfelelés és a teljesítmény közötti egyensúly javítását.

teljesítményorientáltságra

| — | Az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés átfogó áttekintést nyújt az uniós költségvetés teljesítményéről, irányításáról és védelméről. Felvilágosítással szolgál arról, hogy az uniós költségvetés hogyan támogatja az Európai Unió politikai prioritásait, továbbá az uniós költségvetéssel elért eredményekről, és arról is, hogy a Bizottság milyen szerepet játszik a költségvetési irányítás és a pénzgazdálkodás legmagasabb normáinak biztosításában és előmozdításában. |
| --- | --- |

—

Az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés átfogó áttekintést nyújt az uniós költségvetés teljesítményéről, irányításáról és védelméről. Felvilágosítással szolgál arról, hogy az uniós költségvetés hogyan támogatja az Európai Unió politikai prioritásait, továbbá az uniós költségvetéssel elért eredményekről, és arról is, hogy a Bizottság milyen szerepet játszik a költségvetési irányítás és a pénzgazdálkodás legmagasabb normáinak biztosításában és előmozdításában.

Az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés

Ezek az elemek szilárd alapot biztosítanak a költségvetési hatóságnak ahhoz, hogy az éves költségvetési eljárás során tényezőként vegye figyelembe a teljesítményinformációkat.

2.4.   A BIZOTTSÁG PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁSA

A BIZOTTSÁG PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁSA

A Bizottságon belül egyértelműen meghatározzák (például a költségvetési rendeletben és a belső szabályokban (11)) és megfelelően alkalmazzák a pénzügyi irányításban betöltött szerepeket és az abban viselt felelősségi köröket. A Bizottság főigazgatói és szolgálatvezetői megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőként felelősek az uniós erőforrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodásért, a költségvetési rendelet rendelkezéseinek betartásáért, valamint megfelelő belsőkontroll-keret kialakításáért.

11

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége a teljes irányítási folyamatot magában foglalja, az intézmény által meghatározott szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében végzendő teendőktől a tevékenységek működési, valamint hatékony és eredményes pénzgazdálkodási szempontokat egyaránt szem előtt tartó irányításáig. A feladatokat tovább lehet ruházni az igazgatókra, az egységvezetőkre és másokra, akik így közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkké válnak. Minden megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő megbízhat egy vagy két kockázatkezelésért és belső kontrollért felelős igazgatót a belső kontrollrendszerek végrehajtásának felügyeletével és nyomon követésével.

A Bizottság központi szolgálatai iránymutatást és tanácsokat adnak, valamint előmozdítják a bevált gyakorlatokat, többek között a szervezetirányító tanács munkája révén.

A költségvetési rendelet előírja, hogy minden engedélyezésre jogosult tisztviselőnek éves tevékenységi jelentést kell készítenie az elért eredményekről, valamint az év során végzett belső kontrollról és pénzgazdálkodásról. Ebben a jelentésben az engedélyezésre jogosult tisztviselő kijelenti, hogy a forrásokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban használták fel, továbbá hogy működnek olyan kontrolleljárások, amelyek megfelelőképpen biztosítják az alapul szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét. A Bizottság szintjén az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés az a fő eszköz, amelyen keresztül a biztosi testület politikai felelősséget vállal a költségvetés pénzügyi irányításáért.

a biztosi testület politikai felelősséget vállal a költségvetés pénzügyi irányításáért.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője központilag felel a pénzgazdálkodásért, a beszedési eljárásokért, a nemzetközi költségvetési számviteli standardok és módszerek alapján a számviteli szabályok megállapításáért, a számviteli rendszerek validálásáért, valamint a Bizottság és az EU összevont éves beszámolójának elkészítéséért. A számvitelért felelős tisztviselő továbbá aláírásával látja el a beszámolót, kijelentve ezzel, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból valós képet ad az Unió pénzügyi helyzetéről, műveleteinek eredményéről és cash flow-iról. Az éves beszámolót a biztosok testülete fogadja el. A számvitelért felelős tisztviselő független, és nagy felelősséget visel a Bizottságban a pénzügyi jelentéstétel tekintetében.

A Bizottság belső ellenőre ehhez hasonlóan központosított és független szerepet tölt be, amelynek keretében független tanácsadást nyújt, illetve véleményeket és ajánlásokat ad ki a Bizottság, az uniós ügynökségek és más autonóm szervek belsőkontroll-rendszereinek minőségéről és működéséről.

Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság biztosítja a belső ellenőr függetlenségét, és nyomon követi a belső ellenőrzési munka minőségét, valamint azt, hogy a Bizottság mennyiben felel meg a belső és külső ellenőrzési ajánlásoknak, továbbá az Európai Számvevőszék mentesítéssel kapcsolatos megállapításainak és az uniós éves összevont beszámoló megbízhatóságára vonatkozó ajánlásainak. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság tanácsadó munkája elősegíti, hogy a Bizottság eredményesebben és hatékonyabban érje el céljait, és hozzájárul ahhoz, hogy a biztosi testület felügyelni tudja az Európai Bizottság irányítását, kockázatkezelését és belsőkontroll-gyakorlatait.

2.5.   PÉNZÜGYI JELENTÉSTÉTEL

PÉNZÜGYI JELENTÉSTÉTEL

Az uniós költségvetésre vonatkozó jelentéstétel az integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéstételen keresztül történik, amely átfogó információkat tartalmaz az uniós költségvetés végrehajtásáról, teljesítményéről, eredményeiről, pénzgazdálkodásáról és védelméről. A jelentéstétel magában foglalja az EU összevont éves beszámolóját, az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentést (amely tartalmazza az Unió pénzügyi helyzetének az elért eredmények alapján történő értékelését), az elvégzett belső ellenőrzésekről szóló éves jelentést, a jövőbeli pénzbeáramlások és -kiáramlások alakulásának hosszú távú – a következő öt évre vonatkozó – előrejelzését, valamint a mentesítés nyomon követéséről szóló jelentést. Az integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéstétel minden évben átfogó képet nyújt a nyilvánosság számára az uniós költségvetés pénzügyi és működési helyzetéről.

integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéstételen

Az EU összevont éves beszámolója tájékoztatást nyújt az EU intézményeinek, ügynökségeinek és egyéb szerveinek tevékenységéről eredményszemléletű elszámolási és költségvetési szempontból. E beszámoló nem tartalmazza a tagállamok éves beszámolóját.

Az EU összevont éves beszámolója két önálló, de egymással kapcsolatban lévő részből áll:

| — | az összevont pénzügyi beszámoló, és |
| --- | --- |

—

az összevont pénzügyi beszámoló, és

| — | a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések, amelyek összesített képet adnak a költségvetés végrehajtásáról. |
| --- | --- |

—

a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések, amelyek összesített képet adnak a költségvetés végrehajtásáról.

Az EU összevont éves beszámolóját ezenfelül a pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése kíséri, amely összefoglalja a pénzügyi kimutatásokban szereplő jelentős változásokat és tendenciákat, valamint ismerteti azokat a jelentős kockázatokat és bizonytalanságokat, amelyekkel az EU szembesül és amelyeket a jövőben meg kell oldani.

Jelentéstétel és elszámoltathatóság a Bizottságnál:

| Integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéstétel A költségvetési rendelet 247 cikke. | — | Az EU összevont éves beszámolója |
| --- | --- | --- |

Integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéstétel A költségvetési rendelet 247 cikke.

—

Az EU összevont éves beszámolója

| — | Az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés (az uniós pénzügyek értékelésére vonatkozó jelentéstétellel együtt) |
| --- | --- |

—

Az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés (az uniós pénzügyek értékelésére vonatkozó jelentéstétellel együtt)

| — | Éves belső ellenőrzési jelentés |
| --- | --- |

—

Éves belső ellenőrzési jelentés

| — | A jövőbeli pénzbeáramlások és -kiáramlások alakulásának hosszú távú, öt évre vonatkozó előrejelzése |
| --- | --- |

—

A jövőbeli pénzbeáramlások és -kiáramlások alakulásának hosszú távú, öt évre vonatkozó előrejelzése

| — | Jelentés a mentesítés nyomon követéséről |
| --- | --- |

—

Jelentés a mentesítés nyomon követéséről

Egyéb jelentések

| — | Kommunikációs csomag az Unió helyzetéről szóló beszéd alkalmával |
| --- | --- |

—

Kommunikációs csomag az Unió helyzetéről szóló beszéd alkalmával

| — | Általános jelentés az Európai Unió tevékenységeiről |
| --- | --- |

—

Általános jelentés az Európai Unió tevékenységeiről

| — | A főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései |
| --- | --- |

—

A főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései

| — | Jelentés a költségvetési és pénzgazdálkodásról |
| --- | --- |

—

Jelentés a költségvetési és pénzgazdálkodásról

2.6.   KÜLSŐ ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉSI ELJÁRÁS

KÜLSŐ ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉSI ELJÁRÁS

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban a pénzeszközöket eredményes, hatékony és gazdaságos módon kell kezelni. Átfogó beszámoláson, külső ellenőrzésen és politikai ellenőrzésen alapuló elszámoltathatósági keret van érvényben, amelynek révén megalapozott bizonyosság nyerhető az uniós pénzeszközök megfelelő felhasználásáról.

Az Európai Számvevőszék szisztematikus és alapos megközelítés alapján minden évben megvizsgálja a beszámoló megbízhatóságát, a kapott bevételek és a felmerült kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét, valamint a pénzgazdálkodásnak és a költségvetés-tervezéshez felhasznált minőségi szempontoknak – többek között a teljesítménydimenziónak – a megbízhatóságát. Az Európai Számvevőszék éves jelentésének közzététele a mentesítési eljárás kiindulópontja. Az ellenőrök emellett egyes kiadásokra vagy szakpolitikai területekre, illetve költségvetési vagy irányítási kérdésekre vonatkozó különjelentéseket is készítenek.

Európai Számvevőszék

Az Európai Parlament a Tanács ajánlása nyomán határoz arról, hogy véglegesen jóváhagyja-e annak módját, ahogyan a Bizottság az adott évben végrehajtotta az uniós költségvetést, vagyis „mentesítést” ad-e arra vonatkozóan. Az éves mentesítési eljárás biztosítja, hogy a Bizottság politikailag elszámoltatható legyen az uniós költségvetés végrehajtásáért.

Európai Parlament

Tanács

A mentesítésről szóló határozat emellett a Bizottság integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéscsomagján, a biztosok meghallgatásán és a Bizottsághoz intézett írásbeli kérdésekre adott válaszokon alapul.

AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS

Az Európai Unió 2019. évi összevont éves beszámolója az intézmények és szervek által az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 246. cikkének (2) bekezdése értelmében bemutatott adatok alapján került összeállításra. Kijelentem, hogy a beszámoló e költségvetési rendelet XIII. címének, valamint a pénzügyi kimutatások megjegyzéseiben rögzített számviteli alapelveknek, szabályoknak és módszereknek megfelelően készült.

Ezen intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátottak – és igazolták azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Unió eszközeit és forrásait, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint az Európai Bizottság beszámolójának ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból valós képet ad az Európai Unió pénzügyi helyzetéről, műveleteinek eredményéről és cash flow-iról.

Rosa ALDEA BUSQUETS

a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője

2020. június 18.

A 2019-ES PÉNZÜGYI ÉV FŐBB ESEMÉNYEI

A 2019. évi uniós költségvetés végrehajtása

A 2019. évi uniós költségvetés végrehajtása

Az uniós költségvetés fontos szerepet játszik az Unió szakpolitikáinak és prioritásainak megvalósításában. Az uniós költségvetés az összes uniós közkiadás kb. 2 %-ának megfelelő, korlátozott összege ellenére kiegészíti a nemzeti költségvetéseket és kiemelten a beruházásokra és az addicionalitásra összpontosít. Kulcsfontosságú szerepet tölt be az európai szintű szakpolitikai és szabályozási eszközök között, mivel a tagállamokkal közösen kijelölt szakpolitikai prioritások végrehajtására szolgál (e prioritások a többéves pénzügyi keretben öltenek testet, amely a különböző programokat és a kiadások felső határait tartalmazza).

A 2018. december 12-én elfogadott 2019. évi uniós költségvetés megerősíti, hogy az EU azokra a területekre irányítja a forrásokat, ahol azokra szükség van. Az Európai Bizottság 2018. májusi javaslatával összhangban a 2019. évi költségvetés legnagyobb részét a különösen a fiatalokat célzó munkahelyteremtésre, valamint a növekedés, a stratégiai beruházások és a konvergencia fellendítésére fordították. Az EU továbbra is támogatta a migrációs kihívás hatékony kezelését is az EU határain belül és kívül egyaránt.

A 2019. évi elfogadott költségvetés hozzájárult az európai gazdaság megerősítéséhez és rezilienciájának javításához, valamint a szolidaritás és a biztonság előmozdításához mind a határain belül, mind azokon túl. A 2019. évi költségvetés a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó előtti költségvetése volt. Szinte valamennyi program végrehajtása megfelelő ütemben haladt, kivéve az olyan új programokat, mint az európai védelmi ipari fejlesztési program, vagy azokat az intézkedéseket, amelyek esetében a jogalkotási folyamat a közelmúltban zárult le.

Az uniós költségvetés 2019-es végrehajtása kötelezettségvállalási előirányzatokban összesen 178,8 milliárd EUR-t, kifizetési előirányzatokban pedig összesen 159,1 milliárd EUR-t tett ki. Ez a végrehajtás kielégítőnek tekinthető, és az év során csak kisebb kiigazításokra került sor. A 2020-ra átvitt összegek figyelembevételét követően a kötelezettségvállalási előirányzatok 99,4 %-a és a kifizetési előirányzatok 99,5 %-a került végrehajtásra.

A gazdasági növekedést támogató és a régiók közötti gazdasági lemaradásokat csökkentő intézkedések a lekötött források közel felét tették ki. Az uniós finanszírozás a „Horizont 2020” keretprogram keretében 12,4 milliárd EUR-val járult hozzá a kutatáshoz és innovációhoz, többek között a nagy teljesítményű számítástechnika területén. 2018-hoz képest 20 %-kal emelkedtek az oktatásra és képzésre fordított kiadások az Erasmus+ esetében, és 37 %-kal a közlekedést és a digitális infrastruktúrákat támogató Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz esetében. A mezőgazdaságnak és a vidéki területeknek nyújtott támogatás 57,9 milliárd EUR maradt, de hozzájárul az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez és a fenntartható növekedés előmozdításához is.

A 2019. évi költségvetés a migrációs kérdések belső vonatkozásainak kezeléséhez szükséges rugalmasságot is biztosította: összesen 1,2 milliárd EUR támogatást nyújtott a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból, 533 millió EUR-t pedig a Belső Biztonsági Alapból a határigazgatásra és a biztonságra. Ugyancsak elkülönítettek összesen 5 millió EUR-t az új Európai Ügyészség létrehozására, amelynek feladata, hogy büntetőeljárás alá vonja az uniós költségvetés sérelmére elkövetett bűncselekmények – többek között a csalás, a pénzmosás és a korrupció – elkövetőit.

Pénzügyi kimutatások – főbb események

Pénzügyi kimutatások – főbb események

Mérleg

Mérleg

| — | Az „Ingatlanok, gépek és berendezések” tekintetében: a 2018-ban felbocsátott négy műhold 2019-ben sikeresen befejezte a Föld körüli pályán végzett tesztelést, és már 2019-ben az operatív konstelláció részévé vált, amely így már 26 műholdból áll – lásd a 2.2. megjegyzést. |
| --- | --- |

—

Az „Ingatlanok, gépek és berendezések” tekintetében: a 2018-ban felbocsátott négy műhold 2019-ben sikeresen befejezte a Föld körüli pályán végzett tesztelést, és már 2019-ben az operatív konstelláció részévé vált, amely így már 26 műholdból áll – lásd a 2.2. megjegyzést.

2.2.

| — | Az értékesíthető pénzügyi eszközök az ESBA- és az EFFA-garanciaalap, valamint a Horizont 2020 pénzügyi eszközei folyamatos finanszírozásának köszönhetően 3,0 milliárd EUR-val nőttek. A hitelek a fizetésimérleg-hitelek Románia és Lettország általi visszafizetését követően 1,3 milliárd EUR-val csökkentek, amit némileg ellensúlyoznak az új MFA-hitelek– lásd a 2.4. megjegyzést. |
| --- | --- |

—

Az értékesíthető pénzügyi eszközök az ESBA- és az EFFA-garanciaalap, valamint a Horizont 2020 pénzügyi eszközei folyamatos finanszírozásának köszönhetően 3,0 milliárd EUR-val nőttek. A hitelek a fizetésimérleg-hitelek Románia és Lettország általi visszafizetését követően 1,3 milliárd EUR-val csökkentek, amit némileg ellensúlyoznak az új MFA-hitelek– lásd a 2.4. megjegyzést.

2.4.

| — | Az előfinanszírozás (azaz az uniós források kedvezményezettjeinek kifizetett előleg) kismértékben, 1,5 milliárd EUR-val 51,4 milliárd EUR-ra nőtt – lásd a 2.5. megjegyzést. |
| --- | --- |

—

Az előfinanszírozás (azaz az uniós források kedvezményezettjeinek kifizetett előleg) kismértékben, 1,5 milliárd EUR-val 51,4 milliárd EUR-ra nőtt – lásd a 2.5. megjegyzést.

2.5.

| — | A követelések és a behajtható követelések összege lényegében az előző évhez hasonló szinten maradt, és 24,0 milliárd EUR-t tett ki – lásd a 2.6. megjegyzést. |
| --- | --- |

—

A követelések és a behajtható követelések összege lényegében az előző évhez hasonló szinten maradt, és 24,0 milliárd EUR-t tett ki – lásd a 2.6. megjegyzést.

2.6.

| — | A munkavállalói juttatási kötelmek értékelésére használt hosszú távú kamatláb (az úgynevezett diszkontráta) csökkenése – a ráta első alkalommal vált negatívvá – az év végi kötelezettségek jelentős, 17,2 milliárd EUR összegű növekedéséhez vezetett – lásd a 2.9. megjegyzést. |
| --- | --- |

—

A munkavállalói juttatási kötelmek értékelésére használt hosszú távú kamatláb (az úgynevezett diszkontráta) csökkenése – a ráta első alkalommal vált negatívvá – az év végi kötelezettségek jelentős, 17,2 milliárd EUR összegű növekedéséhez vezetett – lásd a 2.9. megjegyzést.

2.9.

| — | A fizetésimérleg-támogatásokat finanszírozó hitelek 1,5 milliárd EUR összegű visszafizetése a pénzügyi kötelezettségek csökkenését eredményezte, amelyet némileg ellensúlyoztak az MFA-hitelekhez kapcsolódó új hitelfelvételek – lásd a 2.11. megjegyzést. |
| --- | --- |

—

A fizetésimérleg-támogatásokat finanszírozó hitelek 1,5 milliárd EUR összegű visszafizetése a pénzügyi kötelezettségek csökkenését eredményezte, amelyet némileg ellensúlyoztak az MFA-hitelekhez kapcsolódó új hitelfelvételek – lásd a 2.11. megjegyzést.

2.11.

| — | A szállítói kötelezettségek és elhatárolások 2018-hoz hasonló szinten maradtak, és összesen 94,1 milliárd EUR-t tettek ki – lásd a 2.12. és a 2.13. megjegyzést. |
| --- | --- |

—

A szállítói kötelezettségek és elhatárolások 2018-hoz hasonló szinten maradtak, és összesen 94,1 milliárd EUR-t tettek ki – lásd a 2.12. és a 2.13. megjegyzést.

2.12.

2.13.

Eredménykimutatás

Eredménykimutatás

| — | A bevételi oldalon 3,0 milliárd EUR-val magasabb volt a GNI-bevétel, mivel a GNI-alapok aktualizálása miatt módosítani kellett egyes korábbi (többnyire a 2012–2017 közötti évekre vonatkozó) összegeket. A pénzbírságokból származó bevétel 2019-ben 4,3 milliárd EUR volt – lásd a 3.1/3.4. megjegyzést. |
| --- | --- |

—

A bevételi oldalon 3,0 milliárd EUR-val magasabb volt a GNI-bevétel, mivel a GNI-alapok aktualizálása miatt módosítani kellett egyes korábbi (többnyire a 2012–2017 közötti évekre vonatkozó) összegeket. A pénzbírságokból származó bevétel 2019-ben 4,3 milliárd EUR volt – lásd a 3.1/3.4. megjegyzést.

3.1/3.4.

| — | A megosztott irányítás keretében felmerült kiadások 4,8 milliárd EUR-val nőttek, aminek hátterében az áll, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret előrehaladásával párhuzamosan az ERFA és a Kohéziós Alap programjainak végrehajtása javul – lásd a 3.9. megjegyzést. |
| --- | --- |

—

A megosztott irányítás keretében felmerült kiadások 4,8 milliárd EUR-val nőttek, aminek hátterében az áll, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret előrehaladásával párhuzamosan az ERFA és a Kohéziós Alap programjainak végrehajtása javul – lásd a 3.9. megjegyzést.

3.9.

Függő kötelezettségek

Függő kötelezettségek

| — | A költségvetési biztosítékok 2,7 milliárd EUR-val nőttek annak köszönhetően, hogy 2019-ben új, uniós költségvetés által garantált ESBA- és külső hitelezési megbízatási műveleteket írtak alá – lásd a 4.1.1. megjegyzést. |
| --- | --- |

—

A költségvetési biztosítékok 2,7 milliárd EUR-val nőttek annak köszönhetően, hogy 2019-ben új, uniós költségvetés által garantált ESBA- és külső hitelezési megbízatási műveleteket írtak alá – lásd a 4.1.1. megjegyzést.

4.1.1.

ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK (1)

1

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

| MÉRLEG | 14 |
| --- | --- |

| EREDMÉNYKIMUTATÁS | 15 |
| --- | --- |

| CASH FLOW-KIMUTATÁS | 16 |
| --- | --- |

| KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL | 17 |
| --- | --- |

| MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ | 18 |
| --- | --- |

| 1. | LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK | 18 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ | 32 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ | 63 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK ÉS ESZKÖZÖK | 72 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | KÖLTSÉGVETÉSI ÉS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK | 76 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS | 80 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK | 93 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK | 95 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | A KONSZOLIDÁLÁS ALKALMAZÁSI KÖRE | 97 |
| --- | --- | --- |

9.

MÉRLEG

MÉRLEG

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK | | | |
| Immateriális javak | 2.1 | 515 | 446 |
| Ingatlanok, gépek és berendezések | 2.2 | 11 380 | 11 185 |
| Tőkemódszerrel elszámolt befektetések | 2.3 | 591 | 591 |
| Pénzügyi eszközök | 2.4 | 66 714 | 65 231 |
| Előfinanszírozás | 2.5 | 26 240 | 26 006 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 2.6 | 3 607 | 416 |
| | | 109 047 | 103 875 |
| FORGÓESZKÖZÖK | | | |
| Pénzügyi eszközök | 2.4 | 4 514 | 4 168 |
| Előfinanszírozás | 2.5 | 25 206 | 23 968 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 2.6 | 20 367 | 24 248 |
| Készletek | 2.7 | 68 | 73 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 2.8 | 19 745 | 18 113 |
| | | 69 900 | 70 570 |
| ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | | 178 947 | 174 444 |
| HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások | 2.9 | (97 659 ) | (80 456 ) |
| Céltartalékok | 2.10 | (3 710 ) | (3 281 ) |
| Pénzügyi kötelezettségek | 2.11 | (53 071 ) | (53 289 ) |
| | | (154 440 ) | (137 025 ) |
| RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Céltartalékok | 2.10 | (1 116 ) | (852) |
| Pénzügyi kötelezettségek | 2.11 | (1 446 ) | (2 617 ) |
| Szállítói kötelezettségek | 2.12 | (27 241 ) | (32 227 ) |
| Passzív időbeli elhatárolások | 2.13 | (67 227 ) | (63 186 ) |
| | | (97 030 ) | (98 882 ) |
| KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | | (251 470 ) | (235 907 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (72 523 ) | (61 463 ) |
| Tartalékok | 2.14 | 5 037 | 4 961 |
| Tagállamoktól lehívandó összegek
   (2) | 2.15 | (77 560 ) | (66 424 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (72 523 ) | (61 463 ) |

millió EUR

Megjegyzés

2019.12.31.

2018.12.31.

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

Immateriális javak

Immateriális javak

2.1

2.1

515

515

446

446

Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

2.2

2.2

11 380

11 380

11 185

11 185

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

2.3

2.3

591

591

591

591

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

2.4

2.4

66 714

66 714

65 231

65 231

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5

2.5

26 240

26 240

26 006

26 006

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

2.6

2.6

3 607

3 607

416

416

109 047

109 047

103 875

103 875

FORGÓESZKÖZÖK

FORGÓESZKÖZÖK

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

2.4

2.4

4 514

4 514

4 168

4 168

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5

2.5

25 206

25 206

23 968

23 968

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

2.6

2.6

20 367

20 367

24 248

24 248

Készletek

Készletek

2.7

2.7

68

68

73

73

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

2.8

2.8

19 745

19 745

18 113

18 113

69 900

69 900

70 570

70 570

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

178 947

178 947

174 444

174 444

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

2.9

2.9

(97 659 )

(97 659 )

(80 456 )

(80 456 )

Céltartalékok

Céltartalékok

2.10

2.10

(3 710 )

(3 710 )

(3 281 )

(3 281 )

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

2.11

2.11

(53 071 )

(53 071 )

(53 289 )

(53 289 )

(154 440 )

(154 440 )

(137 025 )

(137 025 )

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Céltartalékok

Céltartalékok

2.10

2.10

(1 116 )

(1 116 )

(852)

(852)

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

2.11

2.11

(1 446 )

(1 446 )

(2 617 )

(2 617 )

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

2.12

2.12

(27 241 )

(27 241 )

(32 227 )

(32 227 )

Passzív időbeli elhatárolások

Passzív időbeli elhatárolások

2.13

2.13

(67 227 )

(67 227 )

(63 186 )

(63 186 )

(97 030 )

(97 030 )

(98 882 )

(98 882 )

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

(251 470 )

(251 470 )

(235 907 )

(235 907 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

(72 523 )

(72 523 )

(61 463 )

(61 463 )

Tartalékok

Tartalékok

2.14

2.14

5 037

5 037

4 961

4 961

Tagállamoktól lehívandó összegek
   (2)

Tagállamoktól lehívandó összegek

2

2.15

2.15

(77 560 )

(77 560 )

(66 424 )

(66 424 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

(72 523 )

(72 523 )

(61 463 )

(61 463 )

EREDMÉNYKIMUTATÁS

EREDMÉNYKIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2019 | 2018 |
| BEVÉTELEK | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel | | | |
| GNI-alapú források | 3.1 | 108 820 | 105 780 |
| Tradicionális saját források | 3.2 | 21 235 | 22 767 |
| Héaalapú források | 3.3 | 18 128 | 17 624 |
| Pénzbírságok | 3.4 | 4 291 | 6 740 |
| Kiadások visszafizettetése | 3.5 | 2 627 | 2 215 |
| Egyéb | 3.6 | 2 072 | 3 312 |
| | | 157 174 | 158 438 |
| | | | |
| Visszterhes ügyletekből származó bevétel | | | |
| Pénzügyi bevételek | 3.7 | 1 817 | 3 115 |
| Egyéb | 3.8 | 1 298 | 1 379 |
| | | 3 116 | 4 494 |
| Összes bevétel | | 160 289 | 162 932 |
| KIADÁSOK | | | |
| Tagállamok által végrehajtott | 3.9 | | |
| Európai Mezőgazdasági Garanciaalap | | (43 951 ) | (43 527 ) |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök | | (13 541 ) | (13 149 ) |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap | | (35 178 ) | (30 230 ) |
| Európai Szociális Alap | | (11 218 ) | (11 935 ) |
| Egyéb | | (2 608 ) | (2 826 ) |
| A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott | 3.10 | (18 942 ) | (17 551 ) |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott | 3.11 | (3 131 ) | (3 396 ) |
| Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott | 3.11 | (4 085 ) | (4 016 ) |
| Egyéb jogalanyok által végrehajtott | 3.11 | (2 875 ) | (3 569 ) |
| Személyzeti és nyugdíjköltségek | 3.12 | (11 366 ) | (10 929 ) |
| Finanszírozási költségek | 3.13 | (1 491 ) | (1 677 ) |
| Egyéb kiadások | 3.14 | (7 109 ) | (6 208 ) |
| Összes kiadás | | (155 493 ) | (149 014 ) |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | | 4 796 | 13 918 |

millió EUR

Megjegyzés

2019

2018

BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

GNI-alapú források

GNI-alapú források

3.1

3.1

108 820

108 820

105 780

105 780

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

3.2

3.2

21 235

21 235

22 767

22 767

Héaalapú források

Héaalapú források

3.3

3.3

18 128

18 128

17 624

17 624

Pénzbírságok

Pénzbírságok

3.4

3.4

4 291

4 291

6 740

6 740

Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

3.5

3.5

2 627

2 627

2 215

2 215

Egyéb

Egyéb

3.6

3.6

2 072

2 072

3 312

3 312

157 174

157 174

158 438

158 438

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Pénzügyi bevételek

Pénzügyi bevételek

3.7

3.7

1 817

1 817

3 115

3 115

Egyéb

Egyéb

3.8

3.8

1 298

1 298

1 379

1 379

3 116

3 116

4 494

4 494

Összes bevétel

Összes bevétel

160 289

160 289

162 932

162 932

KIADÁSOK

KIADÁSOK

Tagállamok által végrehajtott

Tagállamok által végrehajtott

3.9

3.9

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

(43 951 )

(43 951 )

(43 527 )

(43 527 )

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

(13 541 )

(13 541 )

(13 149 )

(13 149 )

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

(35 178 )

(35 178 )

(30 230 )

(30 230 )

Európai Szociális Alap

Európai Szociális Alap

(11 218 )

(11 218 )

(11 935 )

(11 935 )

Egyéb

Egyéb

(2 608 )

(2 608 )

(2 826 )

(2 826 )

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

3.10

3.10

(18 942 )

(18 942 )

(17 551 )

(17 551 )

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

3.11

3.11

(3 131 )

(3 131 )

(3 396 )

(3 396 )

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

3.11

3.11

(4 085 )

(4 085 )

(4 016 )

(4 016 )

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

3.11

3.11

(2 875 )

(2 875 )

(3 569 )

(3 569 )

Személyzeti és nyugdíjköltségek

Személyzeti és nyugdíjköltségek

3.12

3.12

(11 366 )

(11 366 )

(10 929 )

(10 929 )

Finanszírozási költségek

Finanszírozási költségek

3.13

3.13

(1 491 )

(1 491 )

(1 677 )

(1 677 )

Egyéb kiadások

Egyéb kiadások

3.14

3.14

(7 109 )

(7 109 )

(6 208 )

(6 208 )

Összes kiadás

Összes kiadás

(155 493 )

(155 493 )

(149 014 )

(149 014 )

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

4 796

4 796

13 918

13 918

CASH FLOW-KIMUTATÁS

CASH FLOW-KIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Az év gazdasági eredménye | 4 796 | 13 918 |
| Működési tevékenységek | | |
| Amortizáció | 107 | 104 |
| Értékcsökkenés | 1 022 | 998 |
| Hitelek (növekedése)/csökkenése | 1 255 | 1 041 |
| Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése | (1 472 ) | (947) |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése | 691 | (12 299 ) |
| Készletek (növekedése)/csökkenése | 5 | 222 |
| A nyugdíjak és az egyéb munkavállalói juttatások növekedése/(csökkenése) | 17 203 | 7 334 |
| Céltartalékok növekedése/(csökkenése) | 693 | 594 |
| Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | (1 389 ) | (1 007 ) |
| Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | (4 985 ) | (6 821 ) |
| Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése) | 4 041 | (716) |
| Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet | (1 803 ) | (556) |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése (az eredménykimutatásban nem szereplő nem készpénzes mozgás) | (14 164 ) | (4 396 ) |
| Egyéb nem készpénzes mozgások | 111 | (71) |
| Beruházási tevékenységek | | |
| Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése | (1 392 ) | (1 583 ) |
| Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése | (1) | (9) |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése | (2 964 ) | (1 811 ) |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése | (121) | 7 |
| NETTÓ CASH FLOW | 1 633 | (5 998 ) |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) | 1 633 | (5 998 ) |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya | 18 113 | 24 111 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya | 19 745 | 18 113 |

millió EUR

2019

2018

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

4 796

4 796

13 918

13 918

Működési tevékenységek

Működési tevékenységek

Amortizáció

Amortizáció

107

107

104

104

Értékcsökkenés

Értékcsökkenés

1 022

1 022

998

998

Hitelek (növekedése)/csökkenése

Hitelek (növekedése)/csökkenése

1 255

1 255

1 041

1 041

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

(1 472 )

(1 472 )

(947)

(947)

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

691

691

(12 299 )

(12 299 )

Készletek (növekedése)/csökkenése

Készletek (növekedése)/csökkenése

5

5

222

222

A nyugdíjak és az egyéb munkavállalói juttatások növekedése/(csökkenése)

A nyugdíjak és az egyéb munkavállalói juttatások növekedése/(csökkenése)

17 203

17 203

7 334

7 334

Céltartalékok növekedése/(csökkenése)

Céltartalékok növekedése/(csökkenése)

693

693

594

594

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(1 389 )

(1 389 )

(1 007 )

(1 007 )

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(4 985 )

(4 985 )

(6 821 )

(6 821 )

Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése)

Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése)

4 041

4 041

(716)

(716)

Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet

Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet

(1 803 )

(1 803 )

(556)

(556)

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése (az eredménykimutatásban nem szereplő nem készpénzes mozgás)

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése (az eredménykimutatásban nem szereplő nem készpénzes mozgás)

(14 164 )

(14 164 )

(4 396 )

(4 396 )

Egyéb nem készpénzes mozgások

Egyéb nem készpénzes mozgások

111

111

(71)

(71)

Beruházási tevékenységek

Beruházási tevékenységek

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése

(1 392 )

(1 392 )

(1 583 )

(1 583 )

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése

(1)

(1)

(9)

(9)

Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

(2 964 )

(2 964 )

(1 811 )

(1 811 )

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

(121)

(121)

7

7

NETTÓ CASH FLOW

NETTÓ CASH FLOW

1 633

1 633

(5 998 )

(5 998 )

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

1 633

1 633

(5 998 )

(5 998 )

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

18 113

18 113

24 111

24 111

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

19 745

19 745

18 113

18 113

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Tagállamoktól lehívandó összegek Felhalmozott többlet/(hiány) | Egyéb tartalékok | Valós értékelés értékelési tartaléka | Nettó eszközök |
| EGYENLEG 2017.12.31-ÉN | (75 234 ) | 4 598 | 278 | (70 359 ) |
| A garanciaalap-tartalék változása | (186) | 186 | — | — |
| Valósérték-változások | — | — | (47) | (47) |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése | (4 396 ) | — | — | (4 396 ) |
| Egyéb | 30 | (54) | — | (24) |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2017. évi költségvetési eredmény | (556) | — | — | (556) |
| Az év gazdasági eredménye | 13 918 | — | — | 13 918 |
| EGYENLEG 2018.12.31-ÉN | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 463 ) |
| A garanciaalap-tartalék változása | (21) | 21 | — | — |
| Valósérték-változások | — | — | 160 | 160 |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése | (14 164 ) | — | — | (14 164 ) |
| Egyéb | 56 | (105) | — | (49) |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2018. évi költségvetési eredmény | (1 803 ) | — | — | (1 803 ) |
| Az év gazdasági eredménye | 4 796 | — | — | 4 796 |
| EGYENLEG 2019.12.31-ÉN | (77 560 ) | 4 646 | 391 | (72 523 ) |

millió EUR

Tagállamoktól lehívandó összegek Felhalmozott többlet/(hiány)

Egyéb tartalékok

Valós értékelés értékelési tartaléka

Nettó eszközök

EGYENLEG 2017.12.31-ÉN

EGYENLEG 2017.12.31-ÉN

(75 234 )

(75 234 )

4 598

4 598

278

278

(70 359 )

(70 359 )

A garanciaalap-tartalék változása

A garanciaalap-tartalék változása

(186)

(186)

186

186

—

—

Valósérték-változások

Valósérték-változások

—

—

(47)

(47)

(47)

(47)

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

(4 396 )

(4 396 )

—

—

(4 396 )

(4 396 )

Egyéb

Egyéb

30

30

(54)

(54)

—

(24)

(24)

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2017. évi költségvetési eredmény

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2017. évi költségvetési eredmény

(556)

(556)

—

—

(556)

(556)

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

13 918

13 918

—

—

13 918

13 918

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 463 )

(61 463 )

A garanciaalap-tartalék változása

A garanciaalap-tartalék változása

(21)

(21)

21

21

—

—

Valósérték-változások

Valósérték-változások

—

—

160

160

160

160

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

(14 164 )

(14 164 )

—

—

(14 164 )

(14 164 )

Egyéb

Egyéb

56

56

(105)

(105)

—

(49)

(49)

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2018. évi költségvetési eredmény

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2018. évi költségvetési eredmény

(1 803 )

(1 803 )

—

—

(1 803 )

(1 803 )

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

4 796

4 796

—

—

4 796

4 796

EGYENLEG 2019.12.31-ÉN

EGYENLEG 2019.12.31-ÉN

(77 560 )

(77 560 )

4 646

4 646

391

391

(72 523 )

(72 523 )

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

1.   LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1.   JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

Az Unió beszámolója az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) összhangban készült.

3

A költségvetési rendelet 80. cikkének megfelelően az EU a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokon (IPSAS) alapuló eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készíti el pénzügyi kimutatásait. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott e számviteli szabályokat az uniós összevont beszámoló belső következetességének biztosítása érdekében a konszolidációs körbe bevont valamennyi európai intézménynél és szervnél alkalmazni kell.

Új és módosított uniós számviteli szabályok (EAR) alkalmazása

Új és módosított uniós számviteli szabályok (EAR) alkalmazása

Új uniós számviteli szabály, amely a 2019. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra alkalmazandó

Új uniós számviteli szabály, amely a 2019. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra alkalmazandó

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott alábbi számviteli szabály a 2019. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kötelező jelleggel hatályba lépett:

| — | Az IPSAS 40 „Közszektorbeli kombinációk” standardon alapuló EAR 20 „Közszektorbeli kombinációk” szabály meghatározza a közszektorbeli kombinációk osztályozására, megjelenítésére és értékelésére, vagyis különálló tevékenységek egyetlen közszektorbeli intézménybe való összevonására vonatkozó követelményeket.
  A standard a közszektorbeli kombinációk két típusát különbözteti meg: az összeolvadásokat és a felvásárlásokat. Az összeolvadás olyan közszektorbeli kombináció, amelyben vagy a kombinációban részt vevő egyik fél sem szerez ellenőrzést egy vagy több tevékenység felett, vagy – amennyiben a kombinációban részt vevő egyik fél ellenőrzést is szerez – bizonyíték van arra, hogy a kombináció gazdasági tartalma megfelel egy összeolvadásénak (a standard az értékelést az ellenértékre és a döntéshozatali eljárásra vonatkozó mutatók bevezetésével segíti). A felvásárlás olyan közszektorbeli kombináció, amelyben a kombinációban részt vevő egyik fél egy vagy több tevékenység felett ellenőrzést szerez, és bizonyíték van arra, hogy a kombináció nem összeolvadás.
  Az összeolvadásként besorolt közszektorbeli kombinációkat a módosított érdekeltségösszevonási módszer alkalmazásával számolják el, amely előírja, hogy a létrejövő gazdálkodó egységnek a kombináció tárgyát képező azonosítható eszközöket, kötelezettségeket és ellenőrzésre nem jogosító kisebbségi részesedéseket a nettó eszközértékükön kell megjelenítenie, a nettó eszközök ennek megfelelő növelésével vagy csökkentésével (azaz anélkül, hogy a kombináció üzleti vagy cégértéket eredményezne).
  A felvásárlásként besorolt közszektorbeli kombinációkat az akvizíciós módszer alkalmazásával számolják el, amely előírja, hogy a megszerzett azonosítható eszközöket és az átvállalt kötelezettségeket a felvásárlás időpontjában érvényes valós értékükön, a megszerzett tevékenységben lévő bármely, ellenőrzésre nem jogosító kisebbségi részesedést pedig a megszerzett tevékenységek azonosítható nettó eszközeinek arányában kell megjeleníteni. A felvásárlás az összeolvadástól eltérően üzleti vagy cégértéket eredményez (amely az az összeg, amellyel az átadott ellenérték és az ellenőrzésre nem jogosító kisebbségi részesedés összege meghaladja a megszerzett azonosítható eszközöknek és átvállalt kötelezettségeknek a felvásárlás időpontjában érvényes nettó összegét).
  A standard külön közzétételi követelményeket ír elő annak érdekében, hogy az uniós pénzügyi kimutatások felhasználói értékelni tudják az összeolvadás vagy felvásárlás jellegét és pénzügyi hatásait, valamint az adott beszámolási időszakban elszámolt, és az adott vagy a korábbi beszámolási időszakok során végrehajtott ilyen ügyletekkel kapcsolatos kiigazítások pénzügyi hatásait.
  Mivel a beszámolási időszakban nem voltak közszektorbeli kombinációk, az új standard nincs hatással a 2019. évi pénzügyi kimutatásokra. |
| --- | --- |

—

Az IPSAS 40 „Közszektorbeli kombinációk” standardon alapuló EAR 20 „Közszektorbeli kombinációk” szabály meghatározza a közszektorbeli kombinációk osztályozására, megjelenítésére és értékelésére, vagyis különálló tevékenységek egyetlen közszektorbeli intézménybe való összevonására vonatkozó követelményeket.

A standard a közszektorbeli kombinációk két típusát különbözteti meg: az összeolvadásokat és a felvásárlásokat. Az összeolvadás olyan közszektorbeli kombináció, amelyben vagy a kombinációban részt vevő egyik fél sem szerez ellenőrzést egy vagy több tevékenység felett, vagy – amennyiben a kombinációban részt vevő egyik fél ellenőrzést is szerez – bizonyíték van arra, hogy a kombináció gazdasági tartalma megfelel egy összeolvadásénak (a standard az értékelést az ellenértékre és a döntéshozatali eljárásra vonatkozó mutatók bevezetésével segíti). A felvásárlás olyan közszektorbeli kombináció, amelyben a kombinációban részt vevő egyik fél egy vagy több tevékenység felett ellenőrzést szerez, és bizonyíték van arra, hogy a kombináció nem összeolvadás.

Az összeolvadásként besorolt közszektorbeli kombinációkat a módosított érdekeltségösszevonási módszer alkalmazásával számolják el, amely előírja, hogy a létrejövő gazdálkodó egységnek a kombináció tárgyát képező azonosítható eszközöket, kötelezettségeket és ellenőrzésre nem jogosító kisebbségi részesedéseket a nettó eszközértékükön kell megjelenítenie, a nettó eszközök ennek megfelelő növelésével vagy csökkentésével (azaz anélkül, hogy a kombináció üzleti vagy cégértéket eredményezne).

A felvásárlásként besorolt közszektorbeli kombinációkat az akvizíciós módszer alkalmazásával számolják el, amely előírja, hogy a megszerzett azonosítható eszközöket és az átvállalt kötelezettségeket a felvásárlás időpontjában érvényes valós értékükön, a megszerzett tevékenységben lévő bármely, ellenőrzésre nem jogosító kisebbségi részesedést pedig a megszerzett tevékenységek azonosítható nettó eszközeinek arányában kell megjeleníteni. A felvásárlás az összeolvadástól eltérően üzleti vagy cégértéket eredményez (amely az az összeg, amellyel az átadott ellenérték és az ellenőrzésre nem jogosító kisebbségi részesedés összege meghaladja a megszerzett azonosítható eszközöknek és átvállalt kötelezettségeknek a felvásárlás időpontjában érvényes nettó összegét).

A standard külön közzétételi követelményeket ír elő annak érdekében, hogy az uniós pénzügyi kimutatások felhasználói értékelni tudják az összeolvadás vagy felvásárlás jellegét és pénzügyi hatásait, valamint az adott beszámolási időszakban elszámolt, és az adott vagy a korábbi beszámolási időszakok során végrehajtott ilyen ügyletekkel kapcsolatos kiigazítások pénzügyi hatásait.

Mivel a beszámolási időszakban nem voltak közszektorbeli kombinációk, az új standard nincs hatással a 2019. évi pénzügyi kimutatásokra.

2019. december 31-ig elfogadott, de még nem alkalmazandó új uniós számviteli szabály

2019. december 31-ig elfogadott, de még nem alkalmazandó új uniós számviteli szabály

2019. december 31-ig elfogadott, de még nem alkalmazandó új uniós számviteli szabály nincsen.

1.2.   SZÁMVITELI ALAPELVEK

SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash flow-iról a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. A közszektorbeli szervezetek esetében, mint például az Európai Unió, a célkitűzés konkrétabban a döntéshozatalhoz hasznos információk nyújtása, valamint annak szemléltetése, hogy a gazdálkodó egység el tud számolni a rábízott forrásokkal. E dokumentum a fenti célok szellemében készült.

A pénzügyi kimutatások elkészítésekor követendő átfogó megfontolások (illetve számviteli alapelvek) az EAR 1 „Pénzügyi kimutatás” uniós számviteli szabályban kerültek meghatározásra és megegyeznek az IPSAS 1 standardban bemutatottakkal, amelyek a következők: valós bemutatás, eredményszemlélet, folyamatosság, a bemutatás következetessége, lényegesség, összesítés, beszámítás és összehasonlító információk.

A pénzügyi jelentéstétel minőségi jellemzői a relevancia, a valósághű bemutatás (a megbízhatóság), az érthetőség, az időbeliség, az összehasonlíthatóság és az ellenőrizhetőség.

1.3.   KONSZOLIDÁLÁS

KONSZOLIDÁLÁS

A konszolidálás alkalmazási köre

A konszolidálás alkalmazási köre

Az EU összevont pénzügyi beszámolója tartalmazza az összes jelentős ellenőrzött gazdálkodó egységet, közös megállapodást és társult vállalkozást. A konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek teljes jegyzékét a 9. megjegyzés tartalmazza. Ez most 52 ellenőrzött gazdálkodó egységet és 1 társult vállalkozást foglal magában. Az ellenőrzött gazdálkodó egységek közé tartoznak az uniós intézmények (beleértve a Bizottságot, de az Európai Központi Bankot nem) és az uniós ügynökségek (a korábbi 2. pillérhez tartozók, azaz a közös kül- és biztonságpolitika kivételével). A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) szintén ellenőrzött gazdálkodó egységnek tekintendő. Az EU egyetlen társult vállalkozása az Európai Beruházási Alap (EBA).

9.

Az olyan gazdálkodó egységeket, amelyek a konszolidálás alkalmazási körébe tartoznak, de amelyek az EU összevont pénzügyi beszámolójának egésze szempontjából nem lényegesek, nem kell bevonni a konszolidálásba, illetve nem kell tőkemódszerrel elszámolni, amennyiben az túlságosan idő- vagy költségigényes lenne az EU számára. Az említett gazdálkodó egységeket kisebb gazdálkodó egységként említjük, és külön felsorolásukat a 9. megjegyzés tartalmazza. 2019-ben 7 gazdálkodó egységet soroltak be kisebb gazdálkodó egységként.

9.

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

A konszolidálás hatókörének meghatározásához az ellenőrzési elvet alkalmazzák. Az ellenőrzött gazdálkodó egység olyan gazdálkodó egység, amelynek tekintetében az EU a szerepvállalása révén változó hasznokhoz jut vagy ilyen hasznokhoz joga van, és az érintett gazdálkodó egység feletti hatásköre révén befolyásolni tudja e hasznok jellegét és összegét. E hatáskörnek a jelenben gyakorolhatónak kell lennie, és kapcsolódnia kell a gazdálkodó egység releváns tevékenységeihez. Az ellenőrzött gazdálkodó egységek valamennyi tevékenységük tekintetében a konszolidációs körbe tartoznak. Az összevonás az ellenőrzés meglétének első napjától számítandó, és az ellenőrzés megszűnésének napján ér véget.

Az EU-n belül az ellenőrzésre utaló leggyakoribb jelek a következők: a gazdálkodó egység alapszerződések vagy másodlagos jogforrások alapján történő létrehozása, a gazdálkodó egység uniós költségvetésből való finanszírozása, szavazati jogok megléte az irányító testületekben, az Európai Számvevőszék általi pénzügyi ellenőrzés, valamint az Európai Parlament általi mentesítés. Minden egyes gazdálkodó egység tekintetében egyedileg értékelik, hogy a fent felsorolt kritériumok egyike vagy összessége elegendő-e az ellenőrzéshez.

Az Európai Unió által ellenőrzött gazdálkodó egységek egymással szemben fennálló lényeges egyenlegei, valamint a közöttük létrejött lényeges tranzakciók kiszűrésre kerültek, ugyanakkor az ilyen jellegű tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért nem került kiszűrésre.

Közös megállapodások

Közös megállapodások

A közös megállapodás olyan megállapodás, amely felett az EU és egy vagy több fél közös ellenőrzéssel rendelkezik. A közös ellenőrzés egy megállapodás felett gyakorolt ellenőrzés szerződésben rögzített megosztása, amely kizárólag akkor áll fenn, ha a lényeges tevékenységekkel kapcsolatos döntésekhez az ellenőrzésben részt vevő felek egyhangú hozzájárulása szükséges. A közös megállapodások vagy közös vállalkozások, vagy közös tevékenységek lehetnek. A közös vállalkozás olyan közös megállapodás, amely külön jogalanyként jön létre, és a megállapodás felett közös ellenőrzést gyakorló felek jogokkal rendelkeznek a megállapodás nettó eszközei felett. A közös vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik (lásd az 1.5.4. megjegyzést). A közös tevékenység olyan közös megállapodás, amelynek keretében a megállapodás felett közös ellenőrzést gyakorló felek a megállapodással kapcsolatos, eszközökre vonatkozó jogokkal és kötelezettségekre vonatkozó kötelmekkel rendelkeznek. A közös tevékenységekben való részesedéseket úgy számolják el, hogy az EU pénzügyi kimutatásaiban megjelenítik a közös tevékenység eszközeit és kötelezettségeit, bevételeit és kiadásait, valamint a közösen tartott vagy felmerült eszközökből, kötelezettségekből, bevételekből és kiadásokból való részesedését.

1.5.4.

Társult vállalkozások

Társult vállalkozások

A társult vállalkozások felett az EU jelentős közvetett vagy közvetlen befolyással bír, kizárólagos vagy közös ellenőrzéssel viszont nem rendelkezik. A jelentős befolyást általában akkor tekinthetjük létezőnek, ha az EU közvetlenül vagy közvetve a szavazati jogok több mint 20 %-át birtokolja. A társult vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik (lásd az 1.5.4. megjegyzést).

1.5.4.

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek, amelyek vagyonát a Bizottság kezeli

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek, amelyek vagyonát a Bizottság kezeli

Az EU személyzete közös betegségbiztosítási rendszerének alapjait, az Európai Fejlesztési Alapot, valamint a résztvevői garanciaalapot nevükben a Bizottság kezeli, de a pénzügyi kimutatásokba ezeket az egységeket nem vonják be, mivel nem állnak az EU ellenőrzése alatt.

1.4.   A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

A pénzügyi kimutatásokat évente mutatják be. A számviteli év január 1-jén kezdődik és december 31-én ér véget.

1.4.1.   
  Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

A pénzügyi kimutatások – eltérő rendelkezés hiányában – millió euróban készülnek, az euró az EU funkcionális pénzneme.

Műveletek és egyenlegek

Műveletek és egyenlegek

A devizaügyletek elszámolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával euróban történik. A devizaügyletek kiegyenlítéséből és a devizában denominált monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokra való átszámításából keletkező árfolyamnyereségeket vagy -veszteségeket az eredménykimutatás tartalmazza. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözetei a valós értékelés értékelési tartalékában szerepelnek.

Eltérő átváltási módszerek vonatkoznak az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint az immateriális javak értékelésére, euróra való átváltásuk a beszerzés napján érvényes árfolyamon történik.

A más pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit az Európai Központi Bank (EKB) december 31-én érvényes árfolyamain számítják át euróra:

Euroátváltási árfolyamok

Euroátváltási árfolyamok

| Pénznem | 2019.12.31. | 2018.12.31. | Pénznem | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,2568 | 4,3014 |
| CZK | 25,4080 | 25,7240 | RON | 4,783 | 4,6635 |
| DKK | 7,4715 | 7,4673 | SEK | 10,4468 | 10,2548 |
| GBP | 0,8508 | 0,8945 | CHF | 1,0854 | 1,1269 |
| HRK | 7,4395 | 7,4125 | JPY | 121,9400 | 125,8500 |
| HUF | 330,5300 | 320,9800 | USD | 1,1234 | 1,145 |

Pénznem

2019.12.31.

2018.12.31.

Pénznem

2019.12.31.

2018.12.31.

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,2568

4,2568

4,3014

4,3014

CZK

CZK

25,4080

25,4080

25,7240

25,7240

RON

RON

4,783

4,783

4,6635

4,6635

DKK

DKK

7,4715

7,4715

7,4673

7,4673

SEK

SEK

10,4468

10,4468

10,2548

10,2548

GBP

GBP

0,8508

0,8508

0,8945

0,8945

CHF

CHF

1,0854

1,0854

1,1269

1,1269

HRK

HRK

7,4395

7,4395

7,4125

7,4125

JPY

JPY

121,9400

121,9400

125,8500

125,8500

HUF

HUF

330,5300

330,5300

320,9800

320,9800

USD

USD

1,1234

1,1234

1,145

1,145

1.4.2.   
  Becslések alkalmazása

Becslések alkalmazása

Az IPSAS-sal és az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukban foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a vezetés a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentős becsült összegek közé tartoznak például – a teljesség igénye nélkül – a következők: a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek, a követelésekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat és a pénzügyi instrumentumokat érintő megjegyzésekben kimutatott összegek, az elhatárolt bevételek és kiadások, a céltartalékok, az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések értékvesztésének mértéke, a készletek nettó realizálható értéke, a függő követelések és kötelezettségek. A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől. A becslésekben bekövetkező változásokat abban az időszakban veszik figyelembe, amelyben ismertté válnak, ha a változás csak az adott időszakot érinti, vagy az adott időszakban és a jövőbeli időszakokban, ha a változás mindkettőt érinti.

1.5.   MÉRLEG

MÉRLEG

1.5.1.   
  Immateriális javak

Immateriális javak

Az immateriális eszköz egy azonosítható, fizikai megjelenéssel nem rendelkező, nem monetáris eszköz. Egy eszköz akkor azonosítható, ha vagy elválasztható a gazdálkodó egységtől (azaz el lehet különíteni vagy el lehet választani, például el lehet adni, át lehet ruházni, engedélyezni lehet, bérbe lehet adni vagy el lehet cserélni, akár egyénileg, akár egy kapcsolódó szerződéssel, azonosítható eszközzel vagy kötelezettséggel együtt, függetlenül attól, hogy a gazdálkodó egység szándékában áll-e ezt megtenni), vagy kötelező megállapodásokból származik (ideértve a szerződésekből vagy más törvényes jogokból eredő jogokat is), függetlenül attól, hogy ezek a jogok átruházhatók-e vagy elválaszthatók-e a gazdálkodó egységtől vagy más jogoktól és kötelmektől.

A vásárolt immateriális javakat a halmozott amortizációval és az értékvesztés miatti veszteségekkel csökkentett eredeti bekerülési értéken mutatják ki. A saját előállítású immateriális javak aktiválására akkor kerül sor, amikor az uniós számviteli szabályok vonatkozó kritériumai teljesülnek, és a ráfordítások kizárólag a javak fejlesztési szakaszához kapcsolódnak. Az aktiválható költségek az eszköz fejlesztéséhez, elkészítéséhez és a vezetés igényeit figyelembe vevő üzembe helyezéséhez szükséges közvetlen költségeket foglalják magukban. A kutatási tevékenységekhez kapcsolódó költségeket, a nem aktiválható fejlesztési költségeket és a karbantartási költségeket kiadásként számolják el felmerülésükkor.

Az immateriális javak amortizációja a becsült hasznos élettartam (3–11 év) alatt lineárisan történik. Az immateriális javak becsült hasznos élettartama saját gazdasági élettartamuktól vagy egy adott megállapodásban meghatározott jogi élettartamuktól függ.

1.5.2.   
  Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

Valamennyi ingatlan, gép és berendezés kimutatása a halmozott értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken történik. A bekerülési érték az eszköz beszerzéséhez, befejezéséhez vagy átadásához közvetlenül hozzárendelhető kiadásokat foglalja magában.

A később felmerülő költségek az eszköz könyv szerinti értékében, vagy adott esetben külön eszközként kerülnek aktiválásra, de csak akkor, ha az eszközzel kapcsolatos jövőbeli gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált valószínűsíthetően az EU élvezi, és az eszköz költségét megbízhatóan lehet mérni. A javítási és karbantartási költségek az eredménykimutatásban kerülnek elszámolásra abban a költségvetési időszakban, amelyben felmerültek.

A földterületekre nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel határozatlan élettartammal rendelkezőknek tekintendők. A befejezetlen beruházásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel ezek az eszközök még nem felhasználhatók. A többi eszköz értékcsökkenési leírása a becsült hasznos élettartam során lineáris módszerrel történik, a következők szerint:

| Eszköztípus | Lineáris leírási kulcsok |
| --- | --- |
| Épületek | 4 % – 10 % |
| Világűrbe telepített eszközök | 8 % – 25 % |
| Gépek és berendezések | 10 % – 25 % |
| Bútorok és járművek | 10 % – 25 % |
| Számítástechnikai berendezések | 25 % – 33 % |
| Egyéb | 10 % – 33 % |

Eszköztípus

Lineáris leírási kulcsok

Épületek

Épületek

4 % – 10 %

4 % – 10 %

Világűrbe telepített eszközök

Világűrbe telepített eszközök

8 % – 25 %

8 % – 25 %

Gépek és berendezések

Gépek és berendezések

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Bútorok és járművek

Bútorok és járművek

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Számítástechnikai berendezések

Számítástechnikai berendezések

25 % – 33 %

25 % – 33 %

Egyéb

Egyéb

10 % – 33 %

10 % – 33 %

Az eszközök elidegenítésének nyeresége, illetve vesztesége az értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett bevételnek és az elidegenített eszköz könyv szerinti értékének a különbözetéből adódik, és az eredménykimutatásban szerepel.

Lízingek

Lízingek

A lízing egy olyan megállapodás, amelynek keretében a lízingbeadó egy adott összeg megfizetése vagy fizetések sorozata ellenében átadja a lízingbevevőnek azt a jogot, hogy egy adott eszközt a szerződésben meghatározott ideig használhasson. A lízing lehet pénzügyi lízing vagy operatív lízing.

A pénzügyi lízing olyan lízing, amely esetében a tulajdonjoggal járó összes kockázat és haszon lényegében a lízingbe vevőre száll át. A pénzügyi lízing lízingbe vevőként történő megkezdésekor a pénzügyi lízing keretében megszerzett eszközöket eszközként, a kapcsolódó lízingkötelezettségeket pedig kötelezettségként jelenítik meg a lízingfutamidő kezdetétől. Az eszközöket és kötelezettségeket a lízingelt ingatlan valós értékével, vagy ha az alacsonyabb, a minimális lízingfizetések jelenértékével megegyező összegen jelenítik meg, amelyet a lízing kezdetekor határoznak meg. A lízing időtartama alatt a pénzügyi lízing keretében tartott eszközök értékcsökkenési leírását az eszköz hasznos élettartama és a lízing időtartama közül a rövidebbik időszak során számolják el. A minimális lízingfizetéseket felosztják a finanszírozási költség (a kamatelem), illetve a fennálló kötelezettség (a tőkeelem) csökkentése között. A finanszírozási költséget a lízing időtartama alatt úgy rendelik hozzá az egyes időszakokhoz, hogy az a kötelezettség fennmaradó egyenlege után állandó időszaki kamatlábat eredményezzen, amely az adott esetnek megfelelően rövid/hosszú lejáratúként kerül bemutatásra. A függő bérleti díjakat azok felmerülésének időszakában kell ráfordításként elszámolni.

Az operatív lízing a pénzügyi lízingtől eltérő lízing, amelyben a lízingbe adó lényegében az eszköz tulajdonjogával járó összes kockázatot és hasznot megtartja. Az operatív lízing lízingbe vevőként történő megkezdésekor az operatív lízing díjait a lízing időtartama alatt lineáris módszerrel ráfordításként számolják el az eredménykimutatásban; a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban sem lízingelt eszköz, sem lízingkötelezettség nem szerepel.

1.5.3.   
  Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

Az értékvesztés az eszköz jövőbeli gazdasági hasznaiban vagy szolgáltatáspotenciáljában jelentkező veszteség, az eszköz jövőbeli gazdasági hasznaiban vagy szolgáltatási potenciáljában jelentkező és (az adott esetnek megfelelően) amortizáció vagy értékcsökkenés formájában szisztematikusan megjelenített veszteségeken felül. A határozatlan hasznos élettartammal rendelkező eszközökre nem számolnak el amortizációt/értékcsökkenést, az értékvesztés szükségességét pedig évente vizsgálják meg. Az amortizáció/értékcsökkenés tárgyát képező eszközöknél minden esetben sor kerül az értékvesztés vizsgálatára, amikor a beszámoló fordulónapján arra utaló jel van, hogy az eszköz értékvesztett lehet. Az értékvesztés miatti veszteség az az összeg, amennyivel az eszköz könyv szerinti értéke magasabb, mint annak megtérülő értéke. A megtérülő érték az eszköz értékesítési költségekkel csökkentett valós értéke és használati értéke közül a magasabbik.

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések maradványértékét és hasznos élettartamát évente legalább egyszer felülvizsgálják és szükség esetén módosítják. Amennyiben a korábbi években elszámolt értékvesztés okai már nem állnak fenn, az értékvesztés miatti veszteségeket ennek megfelelően visszaírják.

1.5.4.   
  Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés

Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés

A tőkemódszerrel elszámolt befektetéseket kezdetben a bekerülési értéken jelenítik meg; e kezdeti könyv szerinti értéket a későbbiekben további hozzájárulásokkal, a befektetést befogadó eredményéből az EU-ra jutó résszel, értékvesztéssel és osztalékokkal növelik vagy csökkentik. A kezdeti bekerülési érték az összes változással együtt adja meg a befektetés mérlegfordulónapkori könyv szerinti értékét a pénzügyi kimutatásokban. A befektetést befogadó eredményéből az EU-ra jutó részt az eredménykimutatásban, a befektetést befogadó sajáttőke-változásaiból az EU-ra jutó részt pedig a nettó eszközállományon belül a tartalékokban jelenítik meg. A befektetésből kapott osztalék csökkenti az eszköz könyv szerinti értékét.

Ha a tőkemódszerrel elszámolt befektetés veszteségéből az EU-ra jutó rész eléri vagy meghaladja az EU-nak a befektetésben lévő érdekeltségét, az EU a további veszteségekben való részesedésének megjelenítését abbahagyja (meg nem jelenített veszteségek). Ha az EU érdekeltsége nullára lecsökkent, további veszteséget és kötelezettséget csak akkor jelenítenek meg, ha az EU-nak jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn, vagy kifizetést teljesített a gazdálkodó egység nevében.

Amennyiben értékvesztés jelei mutatkoznak, azt le kell írni az alacsonyabb megtérülő értékre. A megtérülő érték fogalmának magyarázatát az 1.5.3. megjegyzés tartalmazza. Amennyiben az értékvesztés oka egy későbbi időpontban már nem áll fenn, az értékvesztés miatti veszteséget arra a könyv szerinti értékre írják vissza, amelyet akkor határoztak volna meg, ha semmilyen értékvesztés miatti veszteséget nem tüntettek volna fel.

1.5.3.

Az EU nem törekszik jelentős befolyás gyakorlására olyan esetekben, amikor legalább 20 %-os részesedéssel rendelkezik egy befektetési alapban. Az ilyen alapokat emiatt pénzügyi instrumentumként kezelik és értékesíthető pénzügyi eszközként sorolják be.

A kisebb gazdálkodó egységként besorolt társult vállalkozások és közös vállalkozások (lásd az 1.3. megjegyzést) elszámolása nem a tőkemódszer használatával történik. Az említett gazdálkodó egységhez való uniós hozzájárulásokat költségként számolják el az időszakra.

1.3.

1.5.5.   
  Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Besorolás

Besorolás

Az EU a pénzügyi eszközeit az „eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök”, a „hitelek és követelések”, a „lejáratig tartandó befektetések” és az „értékesíthető pénzügyi eszközök” kategóriájába sorolja. A pénzügyi instrumentumok besorolását a kezdeti megjelenítés időpontjában határozzák meg, és minden egyes mérlegfordulónapkor felülvizsgálják.

i.   Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

A pénzügyi eszközt az „eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként” sorolják be, ha alapvetően rövid távú értékesítési céllal szerezték be, vagy ha a gazdálkodó egység akként jelöli meg. A származtatott termékeket szintén ebbe a kategóriába sorolják be. Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszköznek minősülnek, ha a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket.

ii.   Hitelek és követelések

Hitelek és követelések

A hitelek és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók. Akkor merülnek fel, amikor az EU az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árut vagy szolgáltatást biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni, vagy abban az esetben, ha egy garanciaszerződés keretében az EU által teljesített kifizetést követően az EU-ra engedményezik az eredeti hitelező jogait. A mérlegfordulónapot követő 12 hónapon belül esedékes kifizetéseket forgóeszközként sorolják be. A mérlegfordulónapot követő 12 hónapon túl esedékes kifizetéseket befektetett eszközként sorolják be. A hitelek és követelések közé tartoznak a három hónapnál hosszabb eredeti futamidejű lekötött betétek is.

iii.   Lejáratig tartandó befektetések

Lejáratig tartandó befektetések

A lejáratig tartandó befektetések rögzített vagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeket az EU határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. E pénzügyi évben az EU nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

iv.   Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származtatott eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be. Befektetett eszközként vagy forgóeszközként sorolják be őket, attól függően, hogy az EU várhatóan milyen időtartamig tartja ezeket. Szintén az értékesíthető pénzügyi eszközökhöz sorolják a nem konszolidált gazdálkodó egységekben történő részesedésszerzéseket, illetve a tőkemódszertől eltérő módszerrel értékelt befektetéseket (például a kockázatitőke-műveleteket), valamint az egyéb tőketípusú befektetéseket.

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Az eredménnyel szemben valós értéken értékeltként, a lejáratig tartandóként és az értékesíthetőként besorolt eszközök beszerzésének és értékesítésének megjelenítése az üzletkötés időpontjában történik, tehát azon a napon, amikor az EU kötelezettséget vállal az adott eszköz megvásárlására vagy értékesítésére. A pénzeszköz-egyenértékeseket és a hiteleket abban az időpontban jelenítik meg, amikor a pénzeszközt letétbe helyezték a pénzügyi vállalkozásnál vagy folyósították a hitelvevőnek. A pénzügyi instrumentumokat kezdetben valós értéken jelenítik meg. A nem az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése az ügyleti költségekkel növelt valós értéken történik. Az eredménnyel szemben valós értéken értékeltként nyilvántartott pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése valós értéken történik, az ügyleti költségeket pedig az eredménykimutatásban számolják el.

A pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskori valós értéke rendszerint az ügyleti ár (azaz a kapott ellenérték valós értéke), hacsak az adott instrumentum valós értékét nem lehet más, ugyanazon instrumentumra kötött, megfigyelhető aktuális piaci tranzakciókkal való összehasonlítás útján megállapítani, vagy pedig olyan értékelési technika útján, amelynek a változói csak megfigyelhető piacokról származó adatokat tartalmaznak (például néhány származtatott ügylet esetében). Amikor azonban a hosszú lejáratú hitel után nem számítanak fel kamatot, vagy a kamat a piaci feltételeknél kedvezőbb, a pénzügyi eszköz valós értéke megbecsülhető az összes jövőbeli pénzbevétel jelenértékeként, ahol az alkalmazott diszkont-kamatláb egy hasonló hitelminősítésű kibocsátó hasonló instrumentumára vonatkozó piaci kamatláb.

A nyújtott hiteleket nominális összegükön értékelik, amelyet a hitel valós értékének tekintenek. Ennek oka a következő:

| — | Az EU hitelezési tevékenységének „piaci környezete” nagyon egyedi és különbözik a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények kibocsátására használt tőkepiactól. Mivel ezen a piacon a hitelnyújtóknak lehetőségük nyílik alternatív befektetéseket választani, az alternatív lehetőség beépül a piaci árba. Ez az alternatív befektetésekre vonatkozó lehetőség azonban az EU esetében nem áll fenn, mert az EU nem fektethet be a tőkepiacokon; hitelt csak ugyanolyan kamatlábbal történő hitelnyújtás céljából vesz fel. Ez azt jelenti, hogy a hitelbe nyújtott összegek esetében az EU számára nem áll rendelkezésre alternatív hitelnyújtási vagy befektetési opció. Így tehát nincs alternatív költség és ezért nincs alapja a piaci kamatlábbal való összehasonlításnak. A piacot tulajdonképpen az EU hitelezési tevékenysége önmagában képviseli. Lényegében, mivel az alternatívköltség-opció nem alkalmazható, a piaci ár nem tükrözi hűen az EU hitelezési műveleteinek lényegét. Ezért nem helyénvaló, ha az EU hitelezési tevékenységének valós értékét a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények alapján határozzuk meg. |
| --- | --- |

—

Az EU hitelezési tevékenységének „piaci környezete” nagyon egyedi és különbözik a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények kibocsátására használt tőkepiactól. Mivel ezen a piacon a hitelnyújtóknak lehetőségük nyílik alternatív befektetéseket választani, az alternatív lehetőség beépül a piaci árba. Ez az alternatív befektetésekre vonatkozó lehetőség azonban az EU esetében nem áll fenn, mert az EU nem fektethet be a tőkepiacokon; hitelt csak ugyanolyan kamatlábbal történő hitelnyújtás céljából vesz fel. Ez azt jelenti, hogy a hitelbe nyújtott összegek esetében az EU számára nem áll rendelkezésre alternatív hitelnyújtási vagy befektetési opció. Így tehát nincs alternatív költség és ezért nincs alapja a piaci kamatlábbal való összehasonlításnak. A piacot tulajdonképpen az EU hitelezési tevékenysége önmagában képviseli. Lényegében, mivel az alternatívköltség-opció nem alkalmazható, a piaci ár nem tükrözi hűen az EU hitelezési műveleteinek lényegét. Ezért nem helyénvaló, ha az EU hitelezési tevékenységének valós értékét a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények alapján határozzuk meg.

| — | Továbbá, mivel nincs olyan aktív piac vagy hasonló műveletek, amivel össze lehetne hasonlítani, az EU által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-támogatás és más ilyen jellegű hitelek alapján történő hitelezési tevékenységének valós értékelésére alkalmazott kamatlábnak a felszámított kamatlábnak kell lennie. |
| --- | --- |

—

Továbbá, mivel nincs olyan aktív piac vagy hasonló műveletek, amivel össze lehetne hasonlítani, az EU által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-támogatás és más ilyen jellegű hitelek alapján történő hitelezési tevékenységének valós értékelésére alkalmazott kamatlábnak a felszámított kamatlábnak kell lennie.

| — | Ezenfelül e hitelek vonatkozásában, viszonossági jellegükből adódóan kompenzációs hatások érvényesülnek a nyújtott és a felvett hitelek között. A nyújtott hitel tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett hitel effektív kamatlábával. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg. |
| --- | --- |

—

Ezenfelül e hitelek vonatkozásában, viszonossági jellegükből adódóan kompenzációs hatások érvényesülnek a nyújtott és a felvett hitelek között. A nyújtott hitel tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett hitel effektív kamatlábával. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

A pénzügyi instrumentumok kivezetésre kerülnek, ha a befektetések cash flow-ihoz való jogok lejártak vagy azokat átadták, és az EU a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt lényegileg átadta egy másik félnek.

Későbbi értékelés

Későbbi értékelés

| a) | Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. „Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értékének változásaiból eredő nyereségek és veszteségek az eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek. |
| --- | --- |

a)

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. „Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értékének változásaiból eredő nyereségek és veszteségek az eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek.

| b) | A hitelek és követelések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott hitelek esetén ugyanaz az effektív kamatláb alkalmazandó a nyújtott és a felvett hitelekre is, mivel ezek jellemzőiket tekintve back-to-back műveletek, a feltételeik és összegeik közötti különbségek nem lényegesek. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg. |
| --- | --- |

b)

A hitelek és követelések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott hitelek esetén ugyanaz az effektív kamatláb alkalmazandó a nyújtott és a felvett hitelekre is, mivel ezek jellemzőiket tekintve back-to-back műveletek, a feltételeik és összegeik közötti különbségek nem lényegesek. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

| c) | A lejáratig tartott eszközök kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. Az EU jelenleg nem rendelkezik lejáratig tartott befektetéssel. |
| --- | --- |

c)

A lejáratig tartott eszközök kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. Az EU jelenleg nem rendelkezik lejáratig tartott befektetéssel.

| d) | Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken tartják nyilván. Az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékének változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós értékelés értékelési tartalékában mutatják ki, kivéve a nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözeteit, amelyeket az eredménykimutatásban tüntetnek fel. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt eszközök kivezetésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós értékelés értékelési tartalékában megjelenített valósérték-kiigazítások kumulált összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető pénzügyi eszközök effektívkamatláb-módszerrel számított kamatát az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az EU osztalékhoz való jogát. |
| --- | --- |

d)

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken tartják nyilván. Az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékének változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós értékelés értékelési tartalékában mutatják ki, kivéve a nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözeteit, amelyeket az eredménykimutatásban tüntetnek fel. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt eszközök kivezetésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós értékelés értékelési tartalékában megjelenített valósérték-kiigazítások kumulált összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető pénzügyi eszközök effektívkamatláb-módszerrel számított kamatát az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az EU osztalékhoz való jogát.

Az aktív piacokon jegyzett befektetések valós értékei az aktuális vételi áron alapulnak. Az EU a nem aktív piacú pénzügyi eszközök (valamint a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok és a tőzsdén kívüli derivatívák) esetében értékelési technika alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Ilyen technika a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított legutóbbi ügyletek felhasználása, a lényegében megegyező egyéb instrumentumok alapul vétele, a diszkontált cash flow-elemzés, az opciós árazási modellek és a piaci résztvevők által általában alkalmazott egyéb értékelési technikák.

Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt, a kockázatitőke-alapokban lévő, aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező befektetések értékelése az elszámolható nettó eszközértéken történik, amelyet valós értékükkel egyenlőnek tekintenek.

Azokban az esetekben, amikor az aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező tőkeinstrumentumokban lévő befektetések valós értékét nem lehet megbízhatóan mérni, akkor e befektetéseket az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Pénzügyi eszközök értékvesztése

A pénzügyi eszközre nézve akkor és csak akkor merül fel, illetve jelenítendő meg értékvesztési veszteség, ha objektív bizonyítékai vannak az eszköz kezdeti megjelenítését követően bekövetkezett egy vagy több esemény által eredményezett értékvesztésnek, és a veszteséggel járó esemény(ek) megbízhatóan becsülhető hatással van(nak) a pénzügyi eszköz becsült jövőbeli cash flow-ira. Az EU minden beszámoló fordulónapjakor megvizsgálja, hogy egy adott pénzügyi eszköz értékvesztését indokolják-e objektív tények.

a)   Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Ha a hitelek és követelések vagy az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott lejáratig tartandó befektetések értékvesztésének bekövetkeztére nézve objektív bizonyítékok vannak, a veszteség összege az eszköz könyv szerinti értéke és a pénzügyi eszköz eredeti effektív kamatlábával diszkontált (jövőbeli hitelveszteségeket nem tartalmazó) becsült jövőbeli cash flow-k jelenértéke közötti különbségnek felel meg. Az eszköz könyv szerinti értékét csökkentik, a veszteség összegét pedig az eredménykimutatásban jelenítik meg. Ha a hitel vagy a lejáratig tartandó befektetés változó kamatlábú, az esetleges értékvesztések értékelésének diszkont kamatlába a szerződés szerint meghatározott folyó effektív kamatlábnak felel meg. Egy biztosítékkal fedezett pénzügyi eszközből származó jövőbeli cash flow-k becsült jelenértékének kiszámítása figyelembe veszi a biztosíték érvényesítéséből származó cash flow-kat, levonva a biztosíték megszerzésének és értékesítésének a költségeit, akár valószínű a biztosíték érvényesítése, akár nem. Ha az értékvesztés összege egy későbbi időszakban csökken, és a csökkenést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, a korábban elszámolt értékvesztést az eredménykimutatásban visszaírják.

b)   Valós értéken nyilvántartott eszközök

Valós értéken nyilvántartott eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt részesedésszerzések esetén az értékvesztés megállapításakor azt vizsgálják, hogy az értékpapír valós értéke jelentős mértékben, illetve tartósan a bekerülési értéke alá csökkent-e. Ha az értékesíthető pénzügyi eszközöknél bizonyíték van ez utóbbira nézve, a halmozott veszteséget – amely az akvizíciós költség és az eredménykimutatásban az adott pénzügyi eszközzel kapcsolatban korábban megjelenített értékvesztéssel csökkentett aktuális valós érték különbségének felel meg – kivezetik a tartalékokból és az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az eredménykimutatásban a tőkeinstrumentumokkal kapcsolatban megjelenített értékvesztések sztornírozása nem az eredménykimutatáson keresztül történik. Ha egy későbbi időszakban az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt adósságinstrumentum valós értéke emelkedik, és a növekedést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, az értékvesztést az eredménykimutatáson keresztül sztornírozzák.

1.5.6.   
  Készletek

Készletek

A készleteket a bekerülési érték és a nettó realizálható érték közül az alacsonyabbikon mutatják ki. A bekerülési érték meghatározása a FIFO módszerrel történik. A késztermékek, valamint a befejezetlen termelés és félkész termékek bekerülési értéke a nyersanyag-ráfordítást, a közvetlen munkaerőköltségeket, az egyéb közvetlenül hozzárendelhető költségeket és a termeléshez kapcsolódó (a szokásos működési kapacitáson alapuló) általános költségeket foglalja magában. A nettó realizálható érték a befejezéssel és értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett becsült értékesítési ár (szokásos üzletmenet során). Amennyiben a készleteket azzal a céllal tartják, hogy azokhoz a nagyközönség díjmentesen vagy jelképes díj ellenében juthasson, értékelésük a bekerülési érték és a folyóáras pótlási érték közül a kisebbiken történik. A folyóáras pótlási érték az a költség, amely az EU számára merülne fel az eszköz beszámolókészítési időpontban való beszerzésekor.

1.5.7.   
  Előfinanszírozási összegek

Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi szerződésben, határozatban, megállapodásban vagy alap-jogiaktusban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel elszámolható kiadások, köteles az előfinanszírozási előleget visszafizetni az EU-nak. Mivel az EU megőrzi az előfinanszírozás feletti ellenőrzést, és jogosult a nem elszámolható rész visszatérítésére, az összeget eszközként tüntetik fel.

Az előfinanszírozás kezdeti megjelenítésére a mérlegben akkor kerül sor, amikor a pénzeszközt átutalják a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást a nyújtott ellenszolgáltatás összegén értékelik. A későbbi időszakokban az előfinanszírozást a mérlegben kezdetben megjelenített összegnek az időszak során felmerült elszámolható költségekkel (adott esetben becsült összegekkel) csökkentett összegén értékelik.

Az előfinanszírozás utáni kamat megjelenítése a megfelelő megállapodás rendelkezéseinek megfelelően a kamat realizálásakor történik. Év végén a legmegbízhatóbb információra alapozva becslést készítenek az elhatárolt kamatbevételről és azt szerepeltetik a mérlegben.

A tagállamok részére fizetett egyéb olyan előlegeket, amelyek a tagállamok által a kedvezményezettjeik részére teljesített előlegek EU általi visszatérítéséből származnak (beleértve a megosztott irányítás alá tartozó pénzügyi eszközöket), eszközként jelenítik meg az „Előfinanszírozás” megnevezés alatt. A tagállamok részére fizetett egyéb előlegeket ezt követően a mérlegben eredetileg megjelenített összegen értékelik, amelyet csökkentenek a végső kedvezményezetteknél felmerült elszámolható kiadások észszerű és támogatható feltételezések alapján kiszámolt legjobb becslésével.

Az Európai Fejlesztési Alap vagy egyéb, a konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egység vagyonkezelői alapjainak nyújtott uniós hozzájárulásokat szintén előfinanszírozásként sorolják be, mivel céljuk, hogy pénztárkészletet biztosítsanak a vagyonkezelői alap részére, hogy az a vagyonkezelői alap célkitűzései értelmében meghatározott egyedi tevékenységeket tudjon finanszírozni. A vagyonkezelői alapoknak nyújtott uniós hozzájárulásokat az uniós hozzájárulás eredeti összegén értékelik, amelyet csökkentenek a vagyonkezelői alapnál a beszámolási időszak során felmerült és az alapul szolgáló megállapodásnak megfelelően az uniós hozzájáruláshoz allokált elszámolható kiadásokkal, beleértve adott esetben becsült összegeket is.

1.5.8.   
  Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Az EU számviteli szabályai a visszterhes és a nem visszterhes ügyletek külön bemutatását írják elő. A két kategória megkülönböztetése érdekében a „követelések” kifejezést a visszterhes ügyletekre tartják fenn, míg a nem visszterhes ügyletek esetében, azaz amikor az EU anélkül kap értéket egy másik gazdálkodó egységtől, hogy cserébe közvetlenül hozzávetőleg ugyanolyan értéket nyújtana, a „behajtható követelések” kifejezést használják (pl. a tagállamoktól a saját forrásokhoz kapcsolódóan behajtható követelések).

A visszterhes ügyletekből származó követelések megfelelnek a pénzügyi eszközök fogalommeghatározásának, így a hitelek és követelések alá vannak besorolva és ennek megfelelően értékelik azokat (lásd az 1.5.5. megjegyzést). A pénzügyi eszközöket érintő megjegyzésekben a visszterhes ügyletekből származó követelésekre vonatkozó közzétételek tartalmazzák a visszterhes ügyletekből származó aktív időbeli elhatárolásokat, mivel azok nem lényegesek. A kinnlévő, de egyedi leírással még nem érintett beszedési megbízások esetében általános leírás megjelenítésére kerül sor a korábbi tapasztalatok alapján.

1.5.5.

A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett (kamatokkal és büntetésekkel kiigazított), az akvizíció időpontjában érvényes valós értéken tartják nyilván. A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy az EU nem fogja tudni beszedni a nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a megtérülő érték közötti különbözetnek felel meg. A leírás összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. A kinnlévő, de egyedi leírással még nem érintett beszedési megbízások esetében általános leírás megjelenítésére kerül sor a korábbi tapasztalatok alapján. Lásd az 1.5.14. megjegyzést, amely az év végén elszámolt elhatárolt bevételek kezelésére vonatkozik. A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelésként feltüntetett és kimutatott összegek nem pénzügyi eszközök, mivel nem olyan szerződésből származnak, amely pénzügyi kötelezettséget vagy tőkeinstrumentumot keletkeztetne. A pénzügyi kimutatások megjegyzéseiben azonban a nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követeléseket adott esetben a visszterhes ügyletekből származó követelésekkel együtt mutatják ki.

1.5.14.

1.5.9.   
  Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek pénzügyi eszközök, és magukban foglalják a következőket: a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló vagy felmondásos betétek, valamint a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetések.

1.5.10.   
  Munkavállalói juttatások

Munkavállalói juttatások

Az EU számos juttatást (javadalmazás és társadalombiztosítás) nyújt a munkavállalóknak. Számviteli célokból ezeket a rövid távú munkavállalói juttatások és a munkaviszony megszűnése utáni juttatások kategóriájába kell besorolni.

Rövid távú munkavállalói juttatások

Rövid távú munkavállalói juttatások

A rövid távú munkavállalói juttatások azok a juttatások, amelyeket az azon beszámolási időszak végét követően legkésőbb 12 hónappal ki kell egyenlíteni, amelyben a munkavállalók a szolgálatot teljesítették, például illetmények, éves és fizetett betegszabadság, és egyéb rövid távú juttatások. A rövid távú munkavállalói juttatásokat ráfordításként számolják el a kapcsolódó szolgáltatás nyújtásakor. A várhatóan kifizetendő összegre vonatkozó kötelezettséget akkor jelenítik meg, ha az EU-nak a munkavállaló által nyújtott múltbeli szolgálat után járó díjazás tekintetében jelenlegi jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn, és a kötelem megbízhatóan megbecsülhető.

Munkaviszony megszűnése utáni juttatások

Munkaviszony megszűnése utáni juttatások

Az EU az alkalmazottai számára az európai tisztviselők nyugdíjrendszere (PSEO) keretében a munkaviszony megszűnése utáni juttatásokat biztosít, amelyek magukban foglalják a nyugdíjat, a rokkantsági nyugdíjat, a hozzátartozói nyugellátást, valamint a közös betegségbiztosítási rendszer (JSIS) keretében orvosi ellátást nyújt (lásd a 2.9. megjegyzést). Ezeket a juttatásokat egy egységes – de két rendszerre osztott – program keretében nyújtják, és egyformán kezelendők, hogy valós képet adjanak a helyzetről és tükrözzék a gazdasági realitást.

2.9.

| i. | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere (PSEO): A fiktíven finanszírozott (4) rendszer keretében nyújtott juttatások az uniós intézmények, ügynökségek és egyéb uniós szervek korábbi alkalmazottaival kapcsolatos öregségi, rokkantsági és özvegyi ellátások, haláleseti juttatások, illetve családi pótlékok. Az alkalmazottak e juttatások várható költségének egyharmadával járulnak hozzá az illetményükből. |
| --- | --- |

i.

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere (PSEO): A fiktíven finanszírozott (4) rendszer keretében nyújtott juttatások az uniós intézmények, ügynökségek és egyéb uniós szervek korábbi alkalmazottaival kapcsolatos öregségi, rokkantsági és özvegyi ellátások, haláleseti juttatások, illetve családi pótlékok. Az alkalmazottak e juttatások várható költségének egyharmadával járulnak hozzá az illetményükből.

4

| ii. | Közös betegségbiztosítási rendszer (JSIS): Az EU e rendszer keretében az orvosi költségek visszatérítése révén egészségügyi ellátást biztosít az Európai Bizottság, az intézmények, az ügynökségek és egyéb uniós szervek alkalmazottai számára. Az e rendszer „inaktív” személyeinek (vagyis a nyugdíjasoknak, árváknak stb.) nyújtott juttatásokat a munkaviszony megszűnése utáni juttatások közé sorolják. |
| --- | --- |

ii.

Közös betegségbiztosítási rendszer (JSIS): Az EU e rendszer keretében az orvosi költségek visszatérítése révén egészségügyi ellátást biztosít az Európai Bizottság, az intézmények, az ügynökségek és egyéb uniós szervek alkalmazottai számára. Az e rendszer „inaktív” személyeinek (vagyis a nyugdíjasoknak, árváknak stb.) nyújtott juttatásokat a munkaviszony megszűnése utáni juttatások közé sorolják.

Az EU külön nyugdíjkonstrukciókon keresztül az uniós intézmények tagjai számára is nyújt munkaviszony megszűnése utáni juttatásokat. Ezeket az „Egyéb nyugdíjrendszerek” megnevezés alatt tüntetik fel. E rendszerek keretében az EU nyugellátást biztosít a Bizottság, a Bíróság és a Törvényszék, a Számvevőszék, a Tanács, az Európai Parlament tagjai és korábbi tagjai, az ombudsman, az európai adatvédelmi biztos és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének tagjai és korábbi tagjai számára. Az EU a közös betegségbiztosítási rendszeren keresztül egészségügyi ellátást biztosít az uniós intézmények tagjai számára.

A fenti, munkaviszony megszűnése utáni juttatások az EU meghatározott juttatási kötelmeinek minősülnek, és azokat minden beszámoló fordulónapjakor úgy számítják ki, hogy megbecsülik azoknak a jövőbeni juttatásoknak az összegét, amelyeket a munkavállalók a tárgyidőszakban és a megelőző időszakokban szereztek, majd ezt az összeget diszkontálják, és levonják a programeszközök valós értékét. A meghatározott juttatási kötelmet évente számítják ki a „kivetített jóváírási egység” módszer alkalmazásával. A meghatározott juttatási kötelem jelenértékét a becsült jövőbeli pénzeszköz-kiáramlások diszkontálásával határozzák meg, ahol a diszkonttényező azon pénznemben meghatározott államkötvények kamatlábainak felel meg, amelyben a juttatásokat fogják kifizetni és amelyek lejárati feltételei közelítik a szóban forgó nyugdíjkötelezettség feltételeit.

Az uniós alkalmazottaknak nyújtott munkaviszony megszűnése utáni juttatásokat egy egységes, nyugdíjrendszert (PSEO) és betegbiztosítási rendszert (JSIS) magában foglaló program fogja össze, amely a közös betegségbiztosítási rendszer szerinti fedezethez való jogosultságot a nyugdíjrendszer szerinti fedezethez való jogosultság megszerzésétől teszi függővé. A személyzeti szabályzat értelmében az egységes program bizonyos jogosultságok – például a nyugdíjrendszer keretében a halasztott és a csökkentett nyugdíjra való jogosultság – megszerzését 10 év szolgálati időhöz köti. A munkavállaló ennél hosszabb szolgálata révén az egységes program keretében megszerzett jogosultságok azonban lényegesen magasabbak, mint az eredeti jogosultságok, amit a későbbi éves felhalmozott nyugdíjjogosultságok is tükröznek.

Ezért a mögöttes ügylet gazdasági tartalmának valósághű bemutatása érdekében – ami a pénzügyi beszámolás minőségi jellemzőjeként az EAR 1 szabály és az IPSAS fogalmi keretrendszere szerint is előírás –, a felmerült szolgálati költség lineárisan halmozódik fel az alkalmazott becsült aktív szolgálati ideje, vagyis azon időszak alatt, amely akkor kezdődik, amikor a munkavállaló szolgálata először eredményez juttatásokat a program keretében (függetlenül attól, hogy a juttatások függnek-e a további szolgálattól) és addig tart, amikor a munkavállaló további szolgálata a további illetményemelkedést kivéve már nem eredményez a program szerinti további lényeges juttatási összegeket. Ezt a megközelítést következetesen alkalmazzák az egységes program keretében nyújtott juttatásokra.

A nettó meghatározott juttatási kötelezettség újraértékelései az aktuáriusi nyereségeket és veszteségeket, valamint a programeszközök hozamát tartalmazzák; az újraértékeléseket azonnal, a nettó eszközök között jelenítik meg.

Az EU a meghatározott juttatási programokhoz kapcsolódó nettó kamatráfordítást (bevételt) és egyéb ráfordításokat az eredménykimutatásban a „Személyzeti és nyugdíjköltségek” alatt jeleníti meg.

Ha a nyújtott ellátásokat megváltoztatják vagy korlátozzák, akkor a juttatások ebből eredő, a múltbeli szolgálathoz kapcsolódó változását vagy a korlátozásból származó nyereséget vagy veszteséget azonnal megjelenítik az eredménykimutatásban. A teljesítésből eredő nyereséget vagy veszteséget a teljesítés időpontjában jelenítik meg. A múltbeli szolgálat költségét közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg, kivéve, ha a változtatásokat ahhoz kötik, hogy az alkalmazottak egy meghatározott ideig szolgálatban maradjanak.

1.5.11.   
  Céltartalékok

Céltartalékok

Céltartalékok kimutatására akkor kerül sor, ha múltbeli események eredményeként az EU-nak meglévő jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn harmadik felekkel szemben, és nagy a valószínűsége, hogy a kötelem kiegyenlítéséhez forráskiáramlásra lesz szükség, amelynek összegét megbízhatóan becsülni lehet. Jövőbeli működési veszteségekre nem képeznek céltartalékot. A céltartalék összege az adott kötelem rendezéséhez szükséges kiadások beszámolókészítéskor megbecsült összege. Ha a céltartalék nagyszámú tételt érint, akkor a kötelem becslése az összes lehetséges kimenetelnek a kapcsolódó valószínűségekkel történő súlyozásával történik („várható érték” módszer).

A hátrányos szerződésekre vonatkozó céltartalékokat a szerződés felbontásának várható költsége és a szerződés folytatásának várható nettó költsége közül az alacsonyabbnak a jelenértékén értékelik.

1.5.12.   
  Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

A pénzügyi kötelezettségeket az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként, vagy amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi kötelezettségként (felvett hitelek), vagy pénzügyigarancia-kötelezettségként tartják nyilván.

A felvett hitelek a hitelintézetektől felvett hitelekből és okiratba foglalt adósságokból állnak. A felvett hitelek kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a felmerült ügyleti költségekkel csökkentett kibocsátásból származó bevételnek (a kapott ellenérték valós értéke) felel meg, a későbbi nyilvántartás pedig amortizált bekerülési értéken az effektívkamatláb-módszer használatával történik; az ügyleti költségekkel csökkentett bevételek és a visszafizetési érték közötti esetleges különbözeteket a felvett hitelek futamideje alatt az eredménykimutatásban jelenítik meg az effektívkamatláb-módszer használatával. Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekből nyújtott hitelek esetén előfordulhat, hogy az effektívkamatláb-módszert nem lehet a hitelekre és felvett hitelekre alkalmazni. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek magukban foglalják a negatív valós értékű származtatott eszközöket is. Számviteli elszámolásuk ugyanúgy történik, mint az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök elszámolása, lásd az 1.5.5. megjegyzést.

1.5.5.

A pénzügyigarancia-kötelezettség kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a kapott díjnak felel meg. A későbbiekben a pénzügyigarancia-kötelezettséget a pénzügyigarancia-kötelezettség rendezéséhez várhatóan szükséges költségek legjobb becslése, illetve az eredetileg kimutatott – és adott esetben a halmozott amortizációval csökkentett – összeg közül a magasabbikon értékelik. Az EU akkor jeleníti meg a pénzügyigarancia-kötelezettséget, amikor ellenértéket kap a garancia nyújtásáért, vagyis piaci feltételek mellett, vagy amikor a garancia valós értéke megbízhatóan értékelhető. Amennyiben a közvetlenül megfeleltethető garanciaszerződéseknek nincs aktív piaca, az EU a nyújtott garanciát függő kötelezettségként jeleníti meg (lásd az 1.7.2. megjegyzést) vagy – amikor valószínűbb, hogy a kötelezettség rendezéséhez erőforrás-kiáramlásra lesz szükség – az EU céltartalékot jelenít meg (lásd az 1.5.11. megjegyzést).

1.7.2.

1.5.11.

A pénzügyi kötelezettségek a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével a hosszú lejáratú kötelezettségek között szerepelnek.

A Bizottság működési tevékenységének részeként figyelembe vett uniós vagyonkezelői alapok a Bizottság beszámolójában és konszolidált formában az uniós éves beszámolóban szerepelnek. Az egyéb donorok által az uniós vagyonkezelői alapokhoz nyújtott hozzájárulások ezért teljesítik a feltételes nem visszterhes ügyletből származó bevételre vonatkozó kritériumokat, és pénzügyi kötelezettségként vannak feltüntetve, amíg nem teljesülnek az átadott hozzájárulásokhoz kapcsolódó feltételek, vagyis amíg elszámolható költségek nem merülnek fel a vagyonkezelői alapnál. A vagyonkezelői alapnak meghatározott projekteket kell finanszíroznia, és a megszüntetésekor vissza kell térítenie a fennmaradó pénzeszközöket. A mérlegfordulónapon a fennálló hozzájárulási kötelezettségeket a kapott hozzájárulások összegén értékelik, amelyet csökkentenek a vagyonkezelői alapnál felmerült kiadásokkal, beleértve adott esetben becsült összegeket is. Jelentéstételi célokból a nettó kiadásokat az egyéb donorok hozzájárulásaihoz allokálják a december 31-ig befizetett nettó hozzájárulások arányában. A hozzájárulások ezen allokációja csupán indikatív. A vagyonkezelői alap felszámolásakor a fennmaradó források tényleges felosztását a vagyonkezelői alap igazgatótanácsa határozza meg.

1.5.13.   
  Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

Az EU szállítói kötelezettségeinek jelentős összege a vissza nem térítendő támogatások, illetve egyéb uniós finanszírozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen költségtérítési igényeivel kapcsolatos (nem visszterhes ügyletek). A költségtérítési igény beérkezésekor az igényelt összeget szállítói kötelezettségként számolják el. A szállítói kötelezettségeket az elszámolható költségek ellenőrzése és elfogadása után az elfogadott és elszámolható összegen értékelik.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező szállítói kötelezettségek megjelenítése az eredeti összegről szóló számla beérkezésekor történik, a megfelelő kiadásokat a készletek vagy szolgáltatások leszállításakor és EU általi átvételekor könyvelik rá a számlákra.

1.5.14.   
  Időbeli elhatárolások

Időbeli elhatárolások

A gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra sor került, illetve az EU már leszállította a készleteket, vagy érvényben van egy (például szerződés szerinti) szerződéses megállapodás, elhatárolt bevételként jelenik meg a pénzügyi kimutatásokban. Az év végén továbbá ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elhatárolják és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

A kiadásokat szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítását a Bizottság által kiadott részletes működési és gyakorlati iránymutatásnak megfelelően végzik el, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós képet nyújtanak az általuk bemutatni kívánt gazdasági és egyéb jelenségekről. Ehhez hasonlóan, amennyiben olyan szolgáltatásokra vagy árukra vonatkozóan teljesítettek kifizetést, amelyeket még nem szállítottak le, a kiadást elkülönítik és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

1.6.   EREDMÉNYKIMUTATÁS

EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.6.1.   
  Bevételek

Bevételek

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

Az uniós bevételek legnagyobb része nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódik:

Héa- és GNI-alapú források

Héa- és GNI-alapú források

A bevételeket abban az időszakban jelenítik meg, amikor a Bizottság felszólítja a tagállamokat hozzájárulásuk megtételére. Értékelésük „lehívott összegen” történik. Mivel a héa- és a GNI-alapú források az érintett költségvetési év adatainak becslésén alapulnak, e források korrekciók tárgyát képezhetik, ugyanis a végső adatok tagállamok általi közzétételéig változásokra kerülhet sor. A változás becslésben okozott hatását azon időszak nettó többletének/hiányának megállapításakor veszik figyelembe, amelyben a változásra sor került.

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor a megfelelő havi „A” kimutatások (ideértve a beszedett vámokat, valamint a garantált és nem vitatott esedékes összegeket is) megérkeznek a tagállamoktól. A beszámolókészítés időpontjában az időszak vonatkozásában a tagállamok által beszedett, de a Bizottságnak még meg nem fizetett bevételeket megbecsülik és elhatárolt jövedelemként mutatják ki. A tagállamoktól kapott negyedéves „B” kimutatásokat (ideértve a be nem szedett és biztosítékkal nem fedezett vámokat, valamint az adós által vitatott garantált összegeket is) azon beszedési költségekkel csökkentett bevételekként jelenítik meg, amelyekre a tagállamok jogosultak. A becsült be nem szedett összegre nézve emellett értékcsökkenést is elszámolnak.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

A pénzbírságokból származó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró uniós határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet. A pénzbírságot előíró határozatot követően a vállalkozásnak az értesítés napjától számítva két hónapja van az alábbiak egyikére:

| a) | elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen beszedi; vagy |
| --- | --- |

a)

elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen beszedi; vagy

| b) | nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelelően fellebbezést nyújt be. |
| --- | --- |

b)

nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelelően fellebbezést nyújt be.

A pénzbírságot még fellebbezés esetén is meg kell fizetni az előírt három hónapos határidőn belül, mivel a fellebbezésnek nincs halasztó hatálya (EUMSZ 278. cikk). A kapott pénzeszközöket a behajtható követelés kiegyenlítésére használják fel. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének beleegyezésével azonban a vállalkozás ehelyett bankgaranciát is bemutathat. Ebben az esetben a pénzbírság továbbra is behajtható követelésnek számít. Amennyiben nem nyújtanak sem pénzeszközt, sem garanciát, és a vállalkozás fizetőképességét illetően kételyek merülnek fel, a jogosultság után értékvesztést számolnak el.

Ha a vállalkozás megfellebbezi a határozatot és előzetesen már kifizette a pénzbírságot, az összeg függő kötelezettségként jelenik meg, vagy ha valószínűnek látszik, hogy a Törvényszék nem az Unió javára dönt, e kockázat fedezésére céltartalékot számolnak el. Ha átmeneti fizetés helyett garanciát adtak, a fennálló behajtható követelés a szükséges mértékben leírásra kerül.

A beérkezett fizetések elhelyezésére szolgáló bankszámlák után a Bizottság kamatot kap: ezt az elhatárolt kamatot bevételként számolják el és az esetleges függő kötelezettség értékét ennek megfelelően növelik.

2010-től kezdődően az összes előzetesen beszedett pénzbírságot a Bizottság kezeli egy külön erre a célra létrehozott alapban (BUFI), és pénzügyi instrumentumokba fektetik be.

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

Az áru- és szolgáltatásértékesítésekből származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és hasznok átszállnak a vásárlóra. A szolgáltatásnyújtást tartalmazó ügyletek bevételeit az ügyletnek a beszámoló fordulónapján érvényes teljesítési foka függvényében jelenítik meg.

Kamatbevételek és kamatráfordítások

Kamatbevételek és kamatráfordítások

A kamatbevételeket és kamatráfordításokat az effektívkamatláb-módszer használatával az eredménykimutatásban jelenítik meg. Ezzel a módszerrel számítják ki a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értékét, valamint ezzel a módszerrel osztják fel a kamatbevételeket, illetve kamatráfordításokat a megfelelő időszakban. Az effektív kamatláb számításakor az EU megbecsüli a cash flow-kat, aminek során figyelembe veszi a pénzügyi instrumentum valamennyi szerződéses feltételét (például az előtörlesztési opciókat), de nem veszi figyelembe a jövőbeli várható hitelveszteségeket. A számítás figyelembe veszi a szerződéses felek közötti, az effektív kamatláb szerves részét képező valamennyi fizetett, illetve kapott díjat és kamatot, az ügyleti költségeket, valamint minden egyéb kedvezményt és felárat.

Amint megtörtént a pénzügyi eszköz vagy a hasonló pénzügyi eszközök csoportjának értékvesztés miatti leírása, a kamatbevételek megjelenítése az értékvesztés mérése céljából a jövőbeli cash flow-k diszkontálására használt kamatláb alkalmazásával történik.

Osztalékbevételek

Osztalékbevételek

Az osztalékból és hasonló felosztásokból származó bevétel elszámolása akkor történik, amikor a kifizetéshez való jog keletkezik.

1.6.2.   
  Kiadások

Kiadások

Az EU kiadásainak többsége nem visszterhes ügyletekből származó kiadás. Ezek a kedvezményezetteknek nyújtott transzferekkel kapcsolatosak és három típusba sorolhatók: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok.

A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben az ilyen jellegű transzfert rendelet engedélyezi (költségvetési rendelet, személyzeti szabályzat vagy egyéb rendelet), vagy a transzfer engedélyezéséről megállapodást írtak alá, a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat, és az összegre észszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségtérítési igény érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező visszterhes ügyletekhez kötött kiadások kimutatására a készletek leszállításakor és az Európai Unió általi átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értékükön történik. Az időszakban igénybe vett, de még leszámlázatlan – vagy el nem fogadott számlával rendelkező – szolgáltatásokkal kapcsolatos ráfordításokat a mérlegfordulónapon az eredménykimutatásban becsülik meg és számolják el.

1.7.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

1.7.1.   
  Függő követelések

Függő követelések

A függő követelés olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges követelés, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az EU ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés megjelenítésére akkor kerül sor, amikor gazdasági hasznok vagy ún. szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

1.7.2.   
  Függő kötelezettségek

Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges kötelezettség, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Unió ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem jelenítik meg, mert nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni. Függő kötelezettség megjelenítésére akkor kerül sor, ha a gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő források kiáramlásának lehetősége nem csupán távoli.

1.8.   CASH FLOW-KIMUTATÁS

CASH FLOW-KIMUTATÁS

Az EU pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek teremtésére irányuló képessége, valamint e cash flow-k felhasználása iránti igénye értékelésének alapjául a cash flow-adatok szolgálnak.

A cash flow-kimutatás az indirekt módszer alkalmazásával készül. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi év gazdasági eredményét módosítják a nem készpénzjellegű tranzakciók hatásaival, a múltbeli vagy jövőbeli működési pénzbevételek vagy -kifizetések aktív vagy passzív időbeli elhatárolásaival, és a cash flow-k befektetésével kapcsolatos bevételi vagy kiadási tételekkel.

Az eurótól eltérő pénznemben lebonyolított tranzakciókból származó cash flow-kat az EU beszámolási pénznemében (euró) kell elszámolni, az eurótól eltérő pénznemben lévő összegre az eurónak és az eurótól eltérő pénznemnek a cash flow időpontjában érvényes átváltási árfolyamát alkalmazva.

A cash flow-kimutatás az adott időszak cash flow-it mutatja be működési és beruházási tevékenységek szerint csoportosítva (az Uniónak nincs finanszírozási tevékenysége).

A működési tevékenységek az Unió beruházási tevékenységektől különböző tevékenységei. A végrehajtott tevékenységek többsége idetartozik. A kedvezményezetteknek nyújtott hitelek (és adott esetben az ahhoz kapcsolódó hitelfelvételek) nem minősülnek beruházási (vagy finanszírozási) tevékenységnek, mivel az Unió általános célkitűzéseinek és így napi műveleteinek részét képezik.

Beruházási tevékenység az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint a pénzeszköz-egyenértékesek között nem szereplő egyéb beruházások vásárlása és értékesítése. A beruházási tevékenységek nem foglalják magukban a kedvezményezetteknek nyújtott hiteleket. A cél az Unió által végrehajtott tényleges beruházások bemutatása.

2.   MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

ESZKÖZÖK

ESZKÖZÖK

2.1.   IMMATERIÁLIS JAVAK

IMMATERIÁLIS JAVAK

| millió EUR |
| --- |
| Bruttó érték 2018.12.31-én | 1 073 |
| Növekedés | 178 |
| Elidegenítés | (20) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 0 |
| Egyéb változások | (1) |
| Bruttó érték 2019.12.31-én | 1 230 |
| Halmozott amortizáció 2018.12.31-én | (627) |
| Éves értékcsökkenési leírás | (107) |
| Visszaírt amortizáció | 0 |
| Elidegenítés | 19 |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 0 |
| Egyéb változások | 0 |
| Halmozott amortizáció 2019.12.31-én | (715) |
| Könyv szerinti érték 2019.12.31-én | 515 |
| Könyv szerinti érték 2018.12.31-én | 446 |

millió EUR

Bruttó érték 2018.12.31-én

Bruttó érték 2018.12.31-én

1 073

1 073

Növekedés

Növekedés

178

178

Elidegenítés

Elidegenítés

(20)

(20)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

0

0

Egyéb változások

Egyéb változások

(1)

(1)

Bruttó érték 2019.12.31-én

Bruttó érték 2019.12.31-én

1 230

1 230

Halmozott amortizáció 2018.12.31-én

Halmozott amortizáció 2018.12.31-én

(627)

(627)

Éves értékcsökkenési leírás

Éves értékcsökkenési leírás

(107)

(107)

Visszaírt amortizáció

Visszaírt amortizáció

0

0

Elidegenítés

Elidegenítés

19

19

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

0

0

Egyéb változások

Egyéb változások

0

0

Halmozott amortizáció 2019.12.31-én

Halmozott amortizáció 2019.12.31-én

(715)

(715)

Könyv szerinti érték 2019.12.31-én

Könyv szerinti érték 2019.12.31-én

515

515

Könyv szerinti érték 2018.12.31-én

Könyv szerinti érték 2018.12.31-én

446

446

A fenti összegek elsősorban számítógépes szoftverekhez kapcsolódnak.

2.2.   INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

A „Világűrbe telepített eszközök” kategória a két uniós űrprogramhoz: a globális navigációs műholdrendszerhez (GNSS-rendszer), azaz a Galileóhoz és az EGNOS-hoz, valamint a Kopernikusz uniós Föld-megfigyelési programhoz kapcsolódó működő tárgyi eszközöket fedi le, míg az űrrendszerek még nem működő eszközeit a „Befejezetlen beruházások” megnevezés tartalmazza.

A Galileo esetében a 2018-ban felbocsátott négy műhold sikeresen befejezte a Föld körüli pályán végzett teszteléstés 2019-ben az operatív konstelláció részévé vált, amely így összesen már 26 műholdból áll. A Galileo működő tárgyi eszközei – a műholdak és a földi létesítmények – 2019. december 31-én nettó 2 489 millió EUR-t tettek ki (2018: 2 410 millió EUR), amely nem tartalmaz halmozott amortizációt. A fennmaradó befejezetlen beruházások 1 361 millió EUR-t tesznek ki (2018: 1 324 millió EUR). A Galileo rendszer fejlesztése a teljes működési kapacitás eléréséig folytatódik. A rendszer elkészültekor a Galileo konstelláció 30 műholdból (köztük 6 tartalékműholdból) fog állni.

A Kopernikuszt illetően 2019-ben egyetlen új műhold sem kezdte meg működését. A Kopernikusz működő tárgyi eszközeinek összértéke 1 153 millió EUR (2018: 1 455 millió EUR), amely nem tartalmaz halmozott amortizációt. A Kopernikusz-műholdakhoz kapcsolódóan további 1 453 millió EUR-t jelenítettek meg befejezetlen beruházásként (2018: 1 207 millió EUR).

Az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) földi infrastruktúrájához kapcsolódóan 37 millió EUR (2018: 52 millió EUR) összegű tárgyi eszköz ugyancsak a „Világűrbe telepített eszközök” megnevezés alatt van feltüntetve. Ezenfelül az EGNOS befejezetlen beruházásai 238 millió EUR-t tesznek ki (2018: 130 millió EUR).

Az EU űrprogramjaihoz kapcsolódó eszközök kiépítése az Európai Űrügynökség támogatásával folyik.

Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

| millió EUR |
| --- |
| | Telek és épületek | Világűrbe telepített eszközök | Gépek és berendezések | Bútorok és járművek | Számítástechnikai berendezések | Egyéb | Pénzügyi lízingek | Befejezetlen beruházások | Összesen |
| Bruttó érték 2018.12.31-én | 5 626 | 5 259 | 641 | 270 | 634 | 327 | 2 620 | 3 199 | 18 575 |
| Növekedés | 117 | 10 | 24 | 14 | 60 | 21 | 118 | 941 | 1 306 |
| Elidegenítés | (1) | (0) | (117) | (28) | (58) | (29) | (3) | — | (236) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 154 | 411 | (7) | 3 | 7 | 7 | (98) | (477) | 0 |
| Egyéb változások | (0) | — | 0 | (0) | 0 | (0) | — | (10) | (10) |
| Bruttó érték 2019.12.31-én | 5 895 | 5 680 | 542 | 259 | 644 | 325 | 2 638 | 3 653 | 19 635 |
| Halmozott értékcsökkenés 2018.12.31-én | (3 279 ) | (1 342 ) | (540) | (198) | (521) | (255) | (1 257 ) | | (7 390 ) |
| Éves értékcsökkenési leírás | (190) | (659) | (31) | (17) | (64) | (27) | (94) | | (1 083 ) |
| Visszaírt értékcsökkenés | 0 | — | 39 | 7 | 14 | 0 | (0) | | 61 |
| Elidegenítés | 1 | 0 | 67 | 17 | 43 | 26 | 3 | | 157 |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | (35) | — | 7 | (2) | (5) | 0 | 35 | | (0) |
| Egyéb változások | — | — | 0 | (0) | 0 | (0) | — | | 0 |
| Halmozott értékcsökkenés 2019.12.31-én | (3 503 ) | (2 001 ) | (457) | (194) | (533) | (255) | (1 313 ) | | (8 255 ) |
| KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2019.12.31-én | 2 392 | 3 679 | 85 | 65 | 110 | 70 | 1 325 | 3 653 | 11 380 |
| KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2018.12.31-én | 2 347 | 3 917 | 101 | 72 | 113 | 72 | 1 363 | 3 199 | 11 185 |

millió EUR

Telek és épületek

Világűrbe telepített eszközök

Gépek és berendezések

Bútorok és járművek

Számítástechnikai berendezések

Egyéb

Pénzügyi lízingek

Befejezetlen beruházások

Összesen

Bruttó érték 2018.12.31-én

Bruttó érték 2018.12.31-én

5 626

5 626

5 259

5 259

641

641

270

270

634

634

327

327

2 620

2 620

3 199

3 199

18 575

18 575

Növekedés

Növekedés

117

117

10

10

24

24

14

14

60

60

21

21

118

118

941

941

1 306

1 306

Elidegenítés

Elidegenítés

(1)

(1)

(0)

(0)

(117)

(117)

(28)

(28)

(58)

(58)

(29)

(29)

(3)

(3)

—

—

(236)

(236)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

154

154

411

411

(7)

(7)

3

3

7

7

7

7

(98)

(98)

(477)

(477)

0

0

Egyéb változások

Egyéb változások

(0)

(0)

—

—

0

0

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

—

—

(10)

(10)

(10)

(10)

Bruttó érték 2019.12.31-én

Bruttó érték 2019.12.31-én

5 895

5 895

5 680

5 680

542

542

259

259

644

644

325

325

2 638

2 638

3 653

3 653

19 635

19 635

Halmozott értékcsökkenés 2018.12.31-én

Halmozott értékcsökkenés 2018.12.31-én

(3 279 )

(3 279 )

(1 342 )

(1 342 )

(540)

(540)

(198)

(198)

(521)

(521)

(255)

(255)

(1 257 )

(1 257 )

(7 390 )

(7 390 )

Éves értékcsökkenési leírás

Éves értékcsökkenési leírás

(190)

(190)

(659)

(659)

(31)

(31)

(17)

(17)

(64)

(64)

(27)

(27)

(94)

(94)

(1 083 )

(1 083 )

Visszaírt értékcsökkenés

Visszaírt értékcsökkenés

0

0

—

39

39

7

7

14

14

0

0

(0)

(0)

61

61

Elidegenítés

Elidegenítés

1

1

0

0

67

67

17

17

43

43

26

26

3

3

157

157

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

(35)

(35)

—

7

7

(2)

(2)

(5)

(5)

0

0

35

35

(0)

(0)

Egyéb változások

Egyéb változások

—

—

—

—

0

0

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

—

—

0

0

Halmozott értékcsökkenés 2019.12.31-én

Halmozott értékcsökkenés 2019.12.31-én

(3 503 )

(3 503 )

(2 001 )

(2 001 )

(457)

(457)

(194)

(194)

(533)

(533)

(255)

(255)

(1 313 )

(1 313 )

(8 255 )

(8 255 )

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2019.12.31-én

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2019.12.31-én

2 392

2 392

3 679

3 679

85

85

65

65

110

110

70

70

1 325

1 325

3 653

3 653

11 380

11 380

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2018.12.31-én

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2018.12.31-én

2 347

2 347

3 917

3 917

101

101

72

72

113

113

72

72

1 363

1 363

3 199

3 199

11 185

11 185

2.3.   TŐKEMÓDSZERREL ELSZÁMOLT BEFEKTETÉSEK

TŐKEMÓDSZERREL ELSZÁMOLT BEFEKTETÉSEK

A Bizottság által képviselt EU-nak az Európai Beruházási Alapban (EBA) való részesedését számvitelileg társult vállalkozásként kezelik a tőkemódszer alkalmazásával. Az EBA az EU kockázati tőkére, valamint a kis- és középvállalkozások (kkv-k) részére nyújtott garanciákra specializálódott pénzügyi intézménye. Az EBA székhelye Luxembourgban található. Az EBA olyan köz-magán társulásként működik, amelynek tagjai az Európai Beruházási Bank (EBB), az EU és pénzügyi intézmények egy csoportja. 2019. december 31-én az EU 29,7 %-os tulajdonosi érdekeltséggel (2018: 29,7 %) és a szavazati jogok 29,7 %-ával (2018: 29,7 %) rendelkezett az EBA-ban. Alapszabályával összhangban az EBA köteles éves nettó eredményének legalább 20 %-át kötelező tartalékba allokálni mindaddig, amíg az összesített tartalék el nem éri a jegyzett tőke 10 %-át. Ez a tartalék nem osztható szét.

| millió EUR |
| --- |
| | Európai Beruházási Alap |
| Részesedés 2018.12.31-én | 591 |
| Hozzájárulások | — |
| Kapott osztalékok | (3) |
| Részesedés a nettó eredményből | 53 |
| Részesedés a nettó eszközökben | (49) |
| Részesedés 2019.12.31-én | 591 |

millió EUR

Európai Beruházási Alap

Részesedés 2018.12.31-én

Részesedés 2018.12.31-én

591

591

Hozzájárulások

Hozzájárulások

—

—

Kapott osztalékok

Kapott osztalékok

(3)

(3)

Részesedés a nettó eredményből

Részesedés a nettó eredményből

53

53

Részesedés a nettó eszközökben

Részesedés a nettó eszközökben

(49)

(49)

Részesedés 2019.12.31-én

Részesedés 2019.12.31-én

591

591

Az EU-hoz részesedési százaléka alapján a következő könyv szerinti értékek rendelhetők hozzá:

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| | EBA összesen | EBA összesen |
| Eszközök | 2 965 | 2 662 |
| Kötelezettségek | (975) | (674) |
| Bevételek | 337 | 291 |
| Kiadások | (161) | (167) |
| Többlet/(hiány) | 176 | 124 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

EBA összesen

EBA összesen

Eszközök

Eszközök

2 965

2 965

2 662

2 662

Kötelezettségek

Kötelezettségek

(975)

(975)

(674)

(674)

Bevételek

Bevételek

337

337

291

291

Kiadások

Kiadások

(161)

(161)

(167)

(167)

Többlet/(hiány)

Többlet/(hiány)

176

176

124

124

A fentiekben összefoglalt pénzügyi információk összeegyeztetése az EBA-ban való érdekeltség könyv szerinti értékével az alábbi:

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| A társult vállalkozás nettó eszközei | 1 990 | 1 988 |
| A Bizottság tulajdonosi érdekeltsége az EBA-ban | 29,70  % | 29,70  % |
| Könyv szerinti érték | 591 | 591 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

A társult vállalkozás nettó eszközei

A társult vállalkozás nettó eszközei

1 990

1 990

1 988

1 988

A Bizottság tulajdonosi érdekeltsége az EBA-ban

A Bizottság tulajdonosi érdekeltsége az EBA-ban

29,70  %

29,70  %

29,70  %

29,70  %

Könyv szerinti érték

Könyv szerinti érték

591

591

591

591

A Bizottság által képviselt EU 2019. december 31-ig az EBA jegyzett tőkéjében való jegyzett részvényeinek 20 %-át fizette be, a még le nem hívott összegek az alábbiak:

| millió EUR |
| --- |
| | Teljes EBA-tőke | Uniós jegyzés |
| Teljes jegyzett tőke | 4 500 | 1 337 |
| Befizetett | (900) | (267) |
| Még le nem hívott | 3 600 | 1 070 |

millió EUR

Teljes EBA-tőke

Uniós jegyzés

Teljes jegyzett tőke

Teljes jegyzett tőke

4 500

4 500

1 337

1 337

Befizetett

Befizetett

(900)

(900)

(267)

(267)

Még le nem hívott

Még le nem hívott

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4.   PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 2.4.1 | 15 211 | 13 657 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 2.4.2 | 134 | 14 |
| Hitelek | 2.4.3 | 51 368 | 51 560 |
| | | 66 714 | 65 231 |
| Rövid lejáratú | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 2.4.1 | 3 196 | 1 786 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 2.4.2 | 3 | 2 |
| Hitelek | 2.4.3 | 1 316 | 2 380 |
| | | 4 514 | 4 168 |
| Összesen | | 71 228 | 69 398 |

millió EUR

Megjegyzés

2019.12.31.

2018.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

2.4.1

2.4.1

15 211

15 211

13 657

13 657

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

2.4.2

2.4.2

134

134

14

14

Hitelek

Hitelek

2.4.3

2.4.3

51 368

51 368

51 560

51 560

66 714

66 714

65 231

65 231

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

2.4.1

2.4.1

3 196

3 196

1 786

1 786

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

2.4.2

2.4.2

3

3

2

2

Hitelek

Hitelek

2.4.3

2.4.3

1 316

1 316

2 380

2 380

4 514

4 514

4 168

4 168

Összesen

Összesen

71 228

71 228

69 398

69 398

2.4.1.   
  Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| BUFI-befektetések | 1 863 | 1 888 |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 1 459 | 1 506 |
| Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank | 188 | 188 |
| Az EKSZ helyi személyzetének nyugdíjrendszere | 75 | — |
| | 3 585 | 3 582 |
| Költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapok: | | |
| ESBA-garanciaalap | 6 654 | 5 000 |
| Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | 2 545 | 2 465 |
| EFFA-garanciaalap | 595 | 9 |
| | 9 794 | 7 474 |
| A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök: | | |
| Horizont 2020 | 2 455 | 2 031 |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz | 699 | 540 |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus | 597 | 679 |
| Uniós kkv-tőkefinanszírozási eszközök | 507 | 464 |
| Délkelet-Európáért Európai Alap | 166 | 115 |
| Kockázatitőke-műveletek | 112 | 113 |
| Energiahatékonysági pénzügyi mechanizmus | 105 | 101 |
| Egyéb | 387 | 343 |
| | 5 028 | 4 386 |
| Összesen | 18 407 | 15 443 |
| Hosszú lejáratú | 15 211 | 13 657 |
| Rövid lejáratú | 3 196 | 1 786 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

BUFI-befektetések

BUFI-befektetések

1 863

1 863

1 888

1 888

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

1 459

1 459

1 506

1 506

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

188

188

188

188

Az EKSZ helyi személyzetének nyugdíjrendszere

Az EKSZ helyi személyzetének nyugdíjrendszere

75

75

—

—

3 585

3 585

3 582

3 582

Költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapok:

Költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapok:

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

6 654

6 654

5 000

5 000

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

2 545

2 545

2 465

2 465

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

595

595

9

9

9 794

9 794

7 474

7 474

A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök:

A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök:

Horizont 2020

Horizont 2020

2 455

2 455

2 031

2 031

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

699

699

540

540

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

597

597

679

679

Uniós kkv-tőkefinanszírozási eszközök

Uniós kkv-tőkefinanszírozási eszközök

507

507

464

464

Délkelet-Európáért Európai Alap

Délkelet-Európáért Európai Alap

166

166

115

115

Kockázatitőke-műveletek

Kockázatitőke-műveletek

112

112

113

113

Energiahatékonysági pénzügyi mechanizmus

Energiahatékonysági pénzügyi mechanizmus

105

105

101

101

Egyéb

Egyéb

387

387

343

343

5 028

5 028

4 386

4 386

Összesen

Összesen

18 407

18 407

15 443

15 443

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

15 211

15 211

13 657

13 657

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

3 196

3 196

1 786

1 786

Az összesen 18 407 millió EUR-ból az EU 14 998 millió EUR (2018: 13 993 millió EUR) összegű értékesíthető pénzügyi eszközt tart hitelpapír (például kötvények) formájában, valamint 2 801 millió EUR (2018: 1 365 millió EUR) összegű tőkeinstrumentumot és 608 millió EUR-t (2018: 85 millió EUR) pénzpiaci alapokban (például az EBB egységesített alapjában) eszközölt befektetésekben.

BUFI-befektetések

BUFI-befektetések

A versenyjogi ügyekhez kapcsolódó előzetesen beszedett pénzbírságokat egy külön erre a célra létrehozott alapba („Budget Fines Fund” – BUFI, költségvetési pénzbírságok alapja) allokálják, és a Bizottság értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt adósságinstrumentumokba fekteti be.

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) összegei esetében minden értékesíthető pénzügyi eszköz euróban denominált és aktív piacokon jegyzett hitelpapír.

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

Az EU pénzügyi befektetést tart az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) tőkéjében, amelyben 2019. december 31-én a tartott részvények száma 90 044 volt (2018: 90 044 részvény), vagyis a teljes jegyzett tőke 3 %-a. Az EU összesen 900 millió EUR összegű jegyzett tőkét jegyzett, amelyből 713 millió EUR jelenleg még le nem hívott. Az EBRD-t létrehozó megállapodás szerint a részvényesekre bizonyos szerződéses korlátozások vonatkoznak, mint például az, hogy a részvények nem átruházhatók, és azokat legfeljebb az eredeti bekerülési értéken lehet visszaváltani.

Az EU az EBRD-ben való befektetését valós értéken értékeli. Az eredeti bekerülési érték a valós érték legjobb becslésének tekinthető, különösen a fent említett szerződéses korlátozások miatt. Bár az EBRD részvényeit nem jegyzik tőzsdén, a saját tőkéjét érintő közelmúltbeli ügyletek (a tőke névértéken történő kibocsátása) jelezték, hogy ebben a helyzetben a valós érték legjobb becslése a bekerülési érték.

KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOKRA VONATKOZÓ GARANCIAALAPOK

KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOKRA VONATKOZÓ GARANCIAALAPOK

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-rendelet ((EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12)) szerint az ESBA-garanciaalapot azzal a céllal hozták létre, hogy likviditási puffert biztosítson az EBB-nél az ESBA-megállapodás értelmében az ESBA uniós garanciájára jogosult finanszírozási és beruházási műveletekkel kapcsolatban felmerülő potenciális veszteségekkel szemben – lásd a 4.1.1. megjegyzést. Az ESBA-garanciaalapot az uniós költségvetésből származó hozzájárulásokból finanszírozzák. A garanciaalap további forrásai a garanciaalap befektetett forrásainak hozama, az ESBA-megállapodás értelmében a garanciáért az EU által ellentételezésként kapott bevételek, valamint a nemteljesítő adósoktól a garancia korábbi lehívásai tekintetében az EBB által behajtott összegek. Az ESBA-garanciaalap eszközei 2019 végén összesen 6 688 millió EUR-t (2018: 5 452 millió EUR) tettek ki – ebből 6 654 millió EUR (2018: 5 000 millió EUR) értékesíthető pénzügyi eszközökben volt befektetve –, további 1 879 millió EUR-t (2018: 2 688 millió EUR) pedig lekötöttek számára, de még nem fizették be az alapba. Ezt az összeget a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások tartalmazzák, és még nem érvényesített fennálló kötelezettségvállalásként az 5.1. megjegyzésben is fel van tüntetve. A garanciaalap feltöltése fokozatosan történik, és végül 9,1 milliárd EUR-t ér majd el, vagyis az EFFA-val kapcsolatos teljes uniós garanciakötelezettség 35 %-át.

12

4.1.1.

5.1.

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap magában foglalja az uniós költségvetés által garantált hiteleket, különösen az EBB saját forrásaiból finanszírozott, EU-n kívüli hitelezési műveleteit, a makroszintű pénzügyi támogatások (MFA) keretében nyújtott hiteleket, valamint az EU-n kívüli Euratom-hiteleket – lásd a 4.1.1. megjegyzést. Az alapot az EBB kezeli, és célja az EU által garantált nemteljesítő hitelek fedezése. Az alapot az uniós költségvetéséből nyújtott kifizetésekből, az alap eszközeivel végrehajtott befektetéseken realizált kamatokból, valamint azon nemteljesítő adósoktól behajtott összegekből finanszírozzák, akik miatt az alap garanciáit lehívták. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap összegét az év végén kinnlévő garantált hitelek 9 %-ának megfelelő célösszegen kell tartani. A célösszeg és az alap eszközeinek év végi értéke közötti negatív különbséget az N+2. évi uniós költségvetésből kell fedezni, míg a többletet vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe.

4.1.1.

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az EFFA-rendelet (az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelet (13)) szerint az EFFA-garanciaalapot azzal a céllal hozták létre, hogy likviditási tartalékot biztosítson, amelyet a vonatkozó EFFA-garanciamegállapodás értelmében adott uniós garancia lehívása esetén kell felhasználni. Az EFFA-garanciaalapot az uniós költségvetésből származó hozzájárulásokból, a 11. EFA uniós költségvetésbe befizetett hozzájárulásaiból, valamint a tagállamok és egyéb hozzájárulók önkéntes hozzájárulásaiból finanszírozzák. Az alap további forrásai a befektetett források megtérülése, a nemteljesítő adósoktól behajtott összegek, valamint az EU által az EFFA-garanciamegállapodásokkal összhangban kapott bevételek és egyéb kifizetések. 2019. december 31-ig összesen 600 millió EUR összegű befizetés érkezett be a garanciaalapba – ebből 595 millió EUR értékesíthető pénzügyi eszközökben volt befektetve –, további 95 millió EUR-t (2018: 325 millió EUR) pedig már lekötöttek számára, de még nem fizették be. Ezt az összeget a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások tartalmazzák, és még nem érvényesített fennálló kötelezettségvállalásként az 5.1. megjegyzésben is fel van tüntetve. Az EFFA-garanciaalap feltöltése fokozatosan történik, és végül 750 millió EUR-t ér majd el – vagyis az uniós költségvetés által fedezett, az EFFA-val kapcsolatos teljes uniós garanciakötelezettség 50 %-át –, amelyet egyéb hozzájárulásokkal tovább növelnek.

13

5.1.

A KÖLTSÉGVETÉSBŐL TÁMOGATOTT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

A KÖLTSÉGVETÉSBŐL TÁMOGATOTT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

Horizont 2020

Horizont 2020

A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló uniós rendelet értelmében új pénzügyi eszközöket hoztak létre, hogy javítsák a kutatással és innovációval foglalkozó jogalanyok finanszírozáshoz való hozzáférését. Ezek a következők: az InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia, amelynek keretében a Bizottság osztozik az EBB által indított új finanszírozási műveletek portfóliójához kapcsolódó pénzügyi kockázatban; a kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszközét (SIUGI) magában foglaló InnovFin kkv-garanciaeszköz, amelyet az EBA kezel, és amely garanciát és viszontgaranciát nyújt a pénzügyi közvetítőknek az új hitelportfóliókhoz (a SIUGI keretében a Bizottság osztozik a tagállamokkal, az EBA-val és az EBB-vel a nyújtott garanciához kapcsolódó pénzügyi kockázatban); valamint az InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz, amely beruházást nyújt kockázatitőke-alapokba, és amelyet az EBA kezel.

az InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia

a kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszközét (SIUGI)

az InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

A kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmust az EBB irányítja, a Bizottság befektetési portfólióját az EBB által a támogatható kutatási projektekre nyújtott hitelek és garanciák pénzügyi kockázatának fedezésére használják. A 2007–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alatt összesen legfeljebb 1 milliárd EUR összegű uniós költségvetést allokáltak a kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmusra. A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alatt nincs új költségvetési hozzájárulás előirányozva a kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmusra. Mivel a kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus fennálló műveleteinek jelentős részét már visszafizették, az EBB 2019-ben részben felszabadította az uniós garanciát, ami a 4.1.3. megjegyzésben kimutatottak szerint az uniós függő kötelezettség csökkenését eredményezte.

4.1.3.

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) alapján az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszközét azzal a céllal hozták létre, hogy megkönnyítse az infrastrukturális projektek finanszírozáshoz való hozzáférését a közlekedés, a távközlés és az energiaügy ágazatában. Az eszközt az EU-val kötött megállapodás értelmében az EBB kezeli. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze a TEN-T projektek hitelgarancia-eszközének és a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszának folytatása. Az eszköz elsőhelyi és alárendelt kölcsönök vagy garanciák formájában kockázatmegosztással segíti a hitelfinanszírozást, valamint projektkötvényekhez nyújt támogatást. 2019. június 19-e után, az EBB-vel kötött hatáskör-átruházási megállapodás első módosítását követően az EBB által végrehajtott összes CEF-műveletet a következő két portfólió egyikéhez rendelik: az adósságportfólió vagy a nem értékpapírosítható finanszírozási portfólió, amelyre vonatkozóan új, portfólióalapú kockázatmegosztási megközelítést vezetnek be.

14

Uniós kkv-tőkefinanszírozási eszközök

Uniós kkv-tőkefinanszírozási eszközök

Ezek olyan tőkeinstrumentumok, amelyeket a COSME-program, a MAP-program, a CIP-program, valamint a technológia-transzfer kísérleti projekt finanszírozott, az EBA vagyonkezelésében, és amelyek az uniós kkv-k létrehozásának és finanszírozásának korai (startup) és növekedési szakaszát támogatják, a megfelelő specializált kockázatitőke-alapokba való befektetés révén.

2.4.2.   
  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

| millió EUR |
| --- |
| A származtatott pénzügyi eszköz típusa | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Névleges összeg | Valós érték | Névleges összeg | Valós érték |
| Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet | 393 | 3 | 476 | 2 |
| Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték | 1 439 | 134 | 674 | 14 |
| Összesen | 1 832 | 137 | 1 150 | 16 |
| Hosszú lejáratú | 1 439 | 134 | 674 | 14 |
| Rövid lejáratú | 393 | 3 | 476 | 2 |

millió EUR

A származtatott pénzügyi eszköz típusa

2019.12.31.

2018.12.31.

Névleges összeg

Valós érték

Névleges összeg

Valós érték

Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet

Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet

393

393

3

3

476

476

2

2

Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték

Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték

1 439

1 439

134

134

674

674

14

14

Összesen

Összesen

1 832

1 832

137

137

1 150

1 150

16

16

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

1 439

1 439

134

134

674

674

14

14

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

393

393

3

3

476

476

2

2

Az EU tőzsdén kívüli határidős devizaügyleteket köt az ESBA-garanciaalapban tartott, USD-ben denominált hitelpapírokhoz kapcsolódó devizakockázat fedezése érdekében. A tőzsdén kívüli határidős devizaügyletek értelmében az EU devizában teljesíti a szerződésben rögzített névleges összeget („fizetési oldal”) – amint azt a fenti táblázat is tartalmazza – és lejáratkor euróban kapja meg a névleges összeget („bevételi oldal”). E származtatott ügyleteket valós értéken értékelik a mérlegfordulónapon, és vagy az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként, vagy az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként sorolják be attól függően, hogy valós értékük pozitív vagy negatív.

A „Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték” megnevezés olyan, az EU által pénzügyi intézmények részére részesedésszerzési portfóliókra vonatkozóan adott biztosítékokat foglal magában, amelyek származtatott pénzügyi eszközként kerülnek besorolásra, és amelyeket az eredménnyel szemben valós értékelt pénzügyi eszközként vagy pénzügyi kötelezettségként számolnak el. A teljes összeg elsősorban az EU által az EBB csoport részére nyújtott ESBA-garanciákat jelenti, az EBB és az EBA által mögöttes részesedésszerzésekre folyósított összeg pedig 1 420 millió EUR (2018: 674 millió EUR). Az ESBA tőkeportfóliójára vonatkozó uniós garancia valós értéke 134 millió EUR-t tett ki (2018: 14 millió EUR).

Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valósérték-hierarchiája

Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valósérték-hierarchiája

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| 1. szint: Jegyzett aktív piaci árak | 15 482 | 13 993 |
| 2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok | 1 543 | 275 |
| 3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal | 1 518 | 1 191 |
| Összesen | 18 544 | 15 459 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

1. szint: Jegyzett aktív piaci árak

1. szint: Jegyzett aktív piaci árak

15 482

15 482

13 993

13 993

2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok

2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok

1 543

1 543

275

275

3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal

3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal

1 518

1 518

1 191

1 191

Összesen

Összesen

18 544

18 544

15 459

15 459

Az időszak alatt nem voltak transzferek az 1. és a 2. szint között.

Nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokat alkalmazó értékelési technikákkal értékelt pénzügyi eszközök összeegyeztetése (3. szint)

Nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokat alkalmazó értékelési technikákkal értékelt pénzügyi eszközök összeegyeztetése (3. szint)

| millió EUR |
| --- |
| Nyitó egyenleg 2019.1.1-jén | 1 191 |
| Vásárlások, értékesítések, kibocsátások és teljesítések | 173 |
| Időszaki nyereség vagy veszteség a pénzügyi bevételben vagy a finanszírozási költségekben | 90 |
| Nyereség vagy veszteség a nettó eszközökben | 71 |
| Transzfer a 3. szintre | — |
| Transzfer a 3. szintről | — |
| Egyéb | (8) |
| Záró egyenleg 2019.12.31-én | 1 518 |

millió EUR

Nyitó egyenleg 2019.1.1-jén

Nyitó egyenleg 2019.1.1-jén

1 191

1 191

Vásárlások, értékesítések, kibocsátások és teljesítések

Vásárlások, értékesítések, kibocsátások és teljesítések

173

173

Időszaki nyereség vagy veszteség a pénzügyi bevételben vagy a finanszírozási költségekben

Időszaki nyereség vagy veszteség a pénzügyi bevételben vagy a finanszírozási költségekben

90

90

Nyereség vagy veszteség a nettó eszközökben

Nyereség vagy veszteség a nettó eszközökben

71

71

Transzfer a 3. szintre

Transzfer a 3. szintre

—

Transzfer a 3. szintről

Transzfer a 3. szintről

—

—

Egyéb

Egyéb

(8)

(8)

Záró egyenleg 2019.12.31-én

Záró egyenleg 2019.12.31-én

1 518

1 518

2.4.3.   
  Hitelek

Hitelek

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek | 2.4.3.1 | 52 564 | 53 873 |
| Egyéb hitelek | 2.4.3.2 | 121 | 67 |
| Összesen | | 52 684 | 53 939 |
| Hosszú lejáratú | | 51 368 | 51 560 |
| Rövid lejáratú | | 1 316 | 2 380 |

millió EUR

Megjegyzés

2019.12.31.

2018.12.31.

Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek

Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek

2.4.3.1

2.4.3.1

52 564

52 564

53 873

53 873

Egyéb hitelek

Egyéb hitelek

2.4.3.2

2.4.3.2

121

121

67

67

Összesen

Összesen

52 684

52 684

53 939

53 939

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

51 368

51 368

51 560

51 560

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

1 316

1 316

2 380

2 380

2.4.3.1.   Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek

Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek

| millió EUR |
| --- |
| | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | Euratom | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2018.12.31-én | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 98 | 53 873 |
| Új hitelek | — | — | 420 | — | — | 420 |
| Visszafizetések | — | (1 500 ) | (52) | (40) | (97) | (1 689 ) |
| Árfolyam-különbözet | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Könyv szerinti érték változásai | (6) | (33) | (1) | (0) | (6) | (45) |
| Értékvesztés | — | — | — | — | — | — |
| Összesen 2019.12.31-én | 47 394 | 201 | 4 754 | 214 | 0 | 52 564 |
| Hosszú lejáratú | 46 800 | 200 | 4 112 | 178 | — | 51 290 |
| Rövid lejáratú | 594 | 1 | 643 | 35 | — | 1 273 |

millió EUR

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Euratom

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2018.12.31-én

Összesen 2018.12.31-én

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

98

98

53 873

53 873

Új hitelek

Új hitelek

—

—

—

420

420

—

—

—

420

420

Visszafizetések

Visszafizetések

—

—

(1 500 )

(1 500 )

(52)

(52)

(40)

(40)

(97)

(97)

(1 689 )

(1 689 )

Árfolyam-különbözet

Árfolyam-különbözet

—

—

—

—

—

5

5

5

5

Könyv szerinti érték változásai

Könyv szerinti érték változásai

(6)

(6)

(33)

(33)

(1)

(1)

(0)

(0)

(6)

(6)

(45)

(45)

Értékvesztés

Értékvesztés

—

—

—

—

—

—

Összesen 2019.12.31-én

Összesen 2019.12.31-én

47 394

47 394

201

201

4 754

4 754

214

214

0

0

52 564

52 564

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

46 800

46 800

200

200

4 112

4 112

178

178

—

—

51 290

51 290

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

594

594

1

1

643

643

35

35

—

—

1 273

1 273

A pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek névértéke 2019. december 31-én összesen 51 941 millió EUR volt (2018: 53 206 millió EUR). A könyv szerinti érték változása megfelel az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak.

Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus lehetővé teszi, hogy egy tagállam számára pénzügyi támogatást nyújtsanak, ha általa nem befolyásolható rendkívüli körülmények folytán nehézségekkel küzd, vagy súlyos nehézségek komoly veszélye áll fenn. A segítségnyújtás hitel vagy hitelkeret formáját öltheti. Az ECOFIN Tanács 2010. május 9-i következtetéseiben a mechanizmus általános felső határát 60 milliárd EUR-ban rögzítették, de a jogszabályi korlát a kinnlevő összeg felső határát a saját források felső határán belül rendelkezésre álló mozgástérre korlátozza. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében nem tervezik sem új finanszírozási programok elindítását, sem új hitelkeret-megállapodások megkötését.

A fizetésimérleg-eszköz szakpolitikai alapú pénzügyi instrumentum, amely középtávú pénzügyi segítséget nyújt az Európai Unió azon tagállamainak, amelyeknek nem az euró a hivatalos pénzneme. A folyó fizetéseikkel vagy tőkemozgásaikkal kapcsolatban nehézségeket tapasztaló vagy komoly nehézségekkel fenyegetett tagállamok részére biztosít hitelfelvételi lehetőséget. Az eszköz keretében nyújtható hitelek maximális összege 50 milliárd EUR. E fizetésimérleg-hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja. 2019-ben Románia visszafizette a fennmaradó 1 milliárd EUR-t, Lettország pedig a 700 millió EUR összegű kintlevőségéből 500 millió EUR-t.

Az MFA az EU által a fizetésimérleg-válsággal küzdő partnerországok részére nyújtott pénzügyi támogatást jelent. A támogatás közép- vagy hosszú lejáratú hitelek vagy támogatások, illetve ezek megfelelő kombinációjának formáját ölti, és általában valamely IMF által támogatott kiigazítási és reformprogram keretében nyújtott finanszírozást egészít ki. Ezeket a hiteleket a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap garantálja. A 2019. december 31-én véget ért év folyamán a makroszintű pénzügyi támogatás keretében további 420 millió EUR összegű hitel folyósítására került sor, ebből 300 millió EUR Tunéziának, 100 millió EUR Jordániának és 20 millió EUR Moldovának jutott – lásd még a 4.1.2. megjegyzést.

4.1.2.

A (Bizottság által képviselt) Európai Atomenergia-közösség (Euratom) hitelt nyújt a tagállamoknak és nem tagállamoknak, valamint ezek jogalanyainak energetikai létesítményekkel kapcsolatos projektek finanszírozásához. Az Euratom-hitelek fedezésére harmadik felektől 214 millió EUR összegben érkeztek garanciák (2018: 254 millió EUR) – lásd a 4.1.2. megjegyzést.

4.1.2.

A felszámolás alatt álló ESZAK hitelei nem pénzügyi támogatás keretében nyújtott hitelek, hanem saját váltók a cash flow-k és a hitelfelvételek párhuzamos ütemezése érdekében. Az ESZAK-Szerződés projektfinanszírozásra vonatkozó 54. és 56. cikkének megfelelően azonban ezeket – a pénzügyi támogatás keretében nyújtott hitelekhez hasonlóan – felvett hitelekből nyújtották. Az utolsó saját váltókat 2019-ben teljes egészében visszafizették.

Hitelek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

Hitelek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 0 % - 3,82  % | 0 % - 3,82  % |
| Euratom | 0,08  % - 5,76  % | 0,08  % - 5,76  % |
| Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | 2,88  % | 2,88  % - 3,38  % |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | 0,50  % - 3,75  % | 0,50  % - 3,75  % |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | — | 5,23  % - 5,81  % |

2019.12.31.

2018.12.31.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

Euratom

Euratom

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

2,88  %

2,88  %

2,88  % - 3,38  %

2,88  % - 3,38  %

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

—

—

5,23  % - 5,81  %

5,23  % - 5,81  %

2.4.3.2.   Egyéb hitelek

Egyéb hitelek

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek | 73 | 64 |
| A felszámolás alatt álló ESZAK lakáscélú hitelei | 1 | 2 |
| Lekötött betétek | 46 | 0 |
| Összesen | 121 | 67 |
| Hosszú lejáratú | 78 | 38 |
| Rövid lejáratú | 42 | 28 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

73

73

64

64

A felszámolás alatt álló ESZAK lakáscélú hitelei

A felszámolás alatt álló ESZAK lakáscélú hitelei

1

1

2

2

Lekötött betétek

Lekötött betétek

46

46

0

0

Összesen

Összesen

121

121

67

67

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

78

78

38

38

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

42

42

28

28

Az egyéb hitelek névértéke 2019. december 31-én 728 millió EUR-t tett ki (2018: 617 millió EUR).

A különleges feltételekkel nyújtott hiteleket a nem tagállamokkal való együttműködés részeként nyújtják kedvezményes kamatozással.

A lekötött betétek elsősorban olyan, 3 és 12 hónap közötti futamidejű összegeket foglalnak magukban, amelyek nem felelnek meg a pénzeszköz-egyenértékesek fogalommeghatározásának.

Egyéb hitelekre vonatkozó értékvesztés

Egyéb hitelekre vonatkozó értékvesztés

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. | Növekedés | Visszaírás | Leírás | Egyéb | 2019.12.31. |
| Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek | 8 | 2 | — | — | — | 10 |
| Engedményezett hitelek | 579 | 75 | — | — | 4 | 658 |
| Összesen | 587 | 77 | — | — | 4 | 668 |

millió EUR

2018.12.31.

Növekedés

Visszaírás

Leírás

Egyéb

2019.12.31.

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

8

8

2

2

—

—

—

—

—

—

10

10

Engedményezett hitelek

Engedményezett hitelek

579

579

75

75

—

—

—

—

4

4

658

658

Összesen

Összesen

587

587

77

77

—

—

—

—

4

4

668

668

Az engedményezett hitelek olyan nemteljesítő hitelek, amelyeket az EBB nyújtott és az uniós költségvetés garantált, és amelyekre vonatkozóan a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapból vagy az ESBA-garanciaalapból teljesített kifizetést követően minden jogot az EU-ra engedményeztek. Ezek a hitelek 658 millió EUR (2018: 579 millió EUR) összegben teljes mértékben értékvesztettek. A garancialehívásokat részben a korábbi években létrehozott pénzügyi céltartalékok fedezik. Az EU és az EBB közötti vonatkozó megállapodások alapján az EBB az EU nevében beszedési eljárást hajt végre, amelynek célja az esedékes összegek behajtása.

2.5.   ELŐFINANSZÍROZÁS

ELŐFINANSZÍROZÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Előfinanszírozás | 2.5.1 | 22 135 | 21 814 |
| A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek | 2.5.2 | 4 045 | 4 122 |
| Vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulások | | 60 | 71 |
| | | 26 240 | 26 006 |
| Rövid lejáratú | | | |
| Előfinanszírozás | 2.5.1 | 22 314 | 21 572 |
| A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek | 2.5.2 | 2 892 | 2 396 |
| | | 25 206 | 23 968 |
| Összesen | | 51 446 | 49 974 |

millió EUR

Megjegyzés

2019.12.31.

2018.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5.1

2.5.1

22 135

22 135

21 814

21 814

A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

2.5.2

2.5.2

4 045

4 045

4 122

4 122

Vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulások

Vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulások

60

60

71

71

26 240

26 240

26 006

26 006

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5.1

2.5.1

22 314

22 314

21 572

21 572

A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

2.5.2

2.5.2

2 892

2 892

2 396

2 396

25 206

25 206

23 968

23 968

Összesen

Összesen

51 446

51 446

49 974

49 974

A különböző programokban elegendő előfinanszírozást kell biztosítani ahhoz, hogy a kedvezményezettnek rendelkezésére álljon a projekt elindításához és folytatásához szükséges forrás, ugyanakkor meg kell védeni az EU pénzügyi érdekeit és figyelembe kell venni a jogi, működési és költséghatékonysági korlátokat.

2.5.1.   
  Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

| millió EUR |
| --- |
| | Bruttó összeg | Elhatárolásokon keresztül elszámolt | Nettó összeg 2019.12.31-én | Bruttó összeg | Elhatárolásokon keresztül elszámolt | Nettó összeg 2018.12.31-én |
| Megosztott irányítás | | | | | | |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 3 193 | — | 3 193 | 3 743 | — | 3 743 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 17 985 | (3 540 ) | 14 444 | 18 088 | (3 461 ) | 14 627 |
| ESZA | 6 830 | (1 530 ) | 5 301 | 6 548 | (1 147 ) | 5 401 |
| Egyéb | 3 549 | (1 463 ) | 2 086 | 4 684 | (2 498 ) | 2 186 |
| | 31 557 | (6 533 ) | 25 024 | 33 063 | (7 105 ) | 25 958 |
| Közvetlen irányítás | | | | | | |
| Végrehajtja: | | | | | | |
| Bizottság | 12 839 | (8 344 ) | 4 495 | 12 531 | (8 262 ) | 4 269 |
| Uniós végrehajtó ügynökségek | 16 522 | (10 339 ) | 6 184 | 15 012 | (9 540 ) | 5 472 |
| Vagyonkezelői alapok | 858 | (665) | 194 | 585 | (433) | 152 |
| | 30 219 | (19 347 ) | 10 872 | 28 127 | (18 234 ) | 9 893 |
| Közvetett irányítás | | | | | | |
| Végrehajtja: | | | | | | |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek | 1 162 | (678) | 484 | 762 | (207) | 555 |
| Harmadik országok | 1 491 | (861) | 630 | 1 546 | (879) | 667 |
| Nemzetközi szervezetek | 8 289 | (5 317 ) | 2 972 | 7 684 | (5 053 ) | 2 631 |
| Egyéb jogalanyok | 10 570 | (6 104 ) | 4 467 | 9 107 | (5 426 ) | 3 681 |
| | 21 513 | (12 960 ) | 8 553 | 19 099 | (11 565 ) | 7 534 |
| Összesen | 83 289 | (38 840 ) | 44 449 | 80 289 | (36 904 ) | 43 386 |
| Hosszú lejáratú | 22 135 | — | 22 135 | 21 814 | — | 21 814 |
| Rövid lejáratú | 61 154 | (38 840 ) | 22 314 | 58 476 | (36 904 ) | 21 572 |

millió EUR

Bruttó összeg

Elhatárolásokon keresztül elszámolt

Nettó összeg 2019.12.31-én

Bruttó összeg

Elhatárolásokon keresztül elszámolt

Nettó összeg 2018.12.31-én

Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

3 193

3 193

—

3 193

3 193

3 743

3 743

—

—

3 743

3 743

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

17 985

17 985

(3 540 )

(3 540 )

14 444

14 444

18 088

18 088

(3 461 )

(3 461 )

14 627

14 627

ESZA

ESZA

6 830

6 830

(1 530 )

(1 530 )

5 301

5 301

6 548

6 548

(1 147 )

(1 147 )

5 401

5 401

Egyéb

Egyéb

3 549

3 549

(1 463 )

(1 463 )

2 086

2 086

4 684

4 684

(2 498 )

(2 498 )

2 186

2 186

31 557

31 557

(6 533 )

(6 533 )

25 024

25 024

33 063

33 063

(7 105 )

(7 105 )

25 958

25 958

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

Bizottság

Bizottság

12 839

12 839

(8 344 )

(8 344 )

4 495

4 495

12 531

12 531

(8 262 )

(8 262 )

4 269

4 269

Uniós végrehajtó ügynökségek

Uniós végrehajtó ügynökségek

16 522

16 522

(10 339 )

(10 339 )

6 184

6 184

15 012

15 012

(9 540 )

(9 540 )

5 472

5 472

Vagyonkezelői alapok

Vagyonkezelői alapok

858

858

(665)

(665)

194

194

585

585

(433)

(433)

152

152

30 219

30 219

(19 347 )

(19 347 )

10 872

10 872

28 127

28 127

(18 234 )

(18 234 )

9 893

9 893

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

Egyéb uniós ügynökségek és szervek

Egyéb uniós ügynökségek és szervek

1 162

1 162

(678)

(678)

484

484

762

762

(207)

(207)

555

555

Harmadik országok

Harmadik országok

1 491

1 491

(861)

(861)

630

630

1 546

1 546

(879)

(879)

667

667

Nemzetközi szervezetek

Nemzetközi szervezetek

8 289

8 289

(5 317 )

(5 317 )

2 972

2 972

7 684

7 684

(5 053 )

(5 053 )

2 631

2 631

Egyéb jogalanyok

Egyéb jogalanyok

10 570

10 570

(6 104 )

(6 104 )

4 467

4 467

9 107

9 107

(5 426 )

(5 426 )

3 681

3 681

21 513

21 513

(12 960 )

(12 960 )

8 553

8 553

19 099

19 099

(11 565 )

(11 565 )

7 534

7 534

Összesen

Összesen

83 289

83 289

(38 840 )

(38 840 )

44 449

44 449

80 289

80 289

(36 904 )

(36 904 )

43 386

43 386

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

22 135

22 135

—

22 135

22 135

21 814

21 814

—

21 814

21 814

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

61 154

61 154

(38 840 )

(38 840 )

22 314

22 314

58 476

58 476

(36 904 )

(36 904 )

21 572

21 572

Az előfinanszírozás pénz kifizetését és így kifizetési előirányzatok végrehajtását jelenti. Az 1.5.7. megjegyzésben kifejtettek szerint ezek előlegek, vagyis még nem kerültek elszámolásra. Így míg az előfinanszírozás csökkenti a fennálló kötelezettségvállalásokat (lásd az 5.1. megjegyzést), olyan kiadásokat jelent, amelyeket még nem fogadtak el és nem jelenítettek meg az eredménykimutatásban.

1.5.7.

5.1.

A megosztott irányítás vonatkozásában majdnem minden előfinanszírozás a jelenlegi programozási időszakhoz kapcsolódik. Egy olyan kezdeti előfinanszírozás van, amelyet nem fognak elszámolni (vagyis az eredménykimutatásban megjeleníteni) a programozási időszak vége előtt, és hosszú lejáratú előfinanszírozásként tüntetnek fel. Egy másik éves előfinanszírozást éves alapon számolnak el és rövid lejáratú előfinanszírozásként tüntetik fel. 2019-ben 10,5 milliárd EUR összegű új előfinanszírozást fizettek ki. A megosztott irányítású előfinanszírozás 2018-hoz képest stabil maradt, és csak az EMVA esetében csökkent, az előző programozási időszak fennmaradó előfinanszírozásához kapcsolódóan, amely az év folyamán elszámolásra került.

A közvetlen irányítás tekintetében az előfinanszírozás legnagyobb része a kutatást (elsősorban a Bizottság és az uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott Horizont 2020-at) érinti és 7,8 milliárd EUR-t (2018: 6,8 milliárd EUR) tesz ki. A növekedés annak tudható be, hogy 2019-ben olyan megállapodásokat kötöttek, amelyek esetében előfinanszírozási kifizetésekre került sor.

A közvetett irányítás vonatkozásában az előfinanszírozás elsősorban olyan belső szakpolitikai programokra terjed ki, mint az Erasmus, a Galileo és az EGNOS, de a külkapcsolatokra vonatkozó eszközöket is magában foglalja, például az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközt (ENI), a fejlesztési együttműködési eszközt és az Előcsatlakozási Támogatási Eszközt (IPA). A nemzetközi szervezeteknek nyújtott előfinanszírozás növekedése elsősorban a fent említett külkapcsolati eszközökhöz kapcsolódik. Az egyéb szervezeteknek nyújtott előfinanszírozás növekedése főként a nemzeti ügynökségek által végrehajtott Erasmus-programot érinti, amelynek új megállapodásai 2019-ben kezdődtek.

Előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Ezek az Európai Bizottság által bizonyos esetben az előlegek kifizetésekor (előfinanszírozáskor) elvárt garanciák olyan kedvezményezettektől, amelyek nem tagállamok. Az ilyen garanciának kétféle értéke lehet: névérték és tényleges érték. A névérték a garancia nyújtásakor meghatározott névleges érték. A tényleges érték a garancia alapján teljesített előfinanszírozásnak a későbbi elszámolásokkal csökkentett értéke. 2019. december 31-én az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák névértéke 492 millió EUR volt, szemben a 406 millió EUR tényleges értékkel (2018: 516 millió EUR és 420 millió EUR).

A 7. kutatási keretprogram (FP7) és a Horizont 2020 keretében kutatásra és technológiafejlesztésre kifizetett bizonyos előfinanszírozási összegeket hatékonyan fedezi a résztvevői garanciaalap. E kölcsönös előnyökkel járó eszköz célja, hogy fedezze a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogram és a Horizont 2020 közvetett tevékenységeinek végrehajtása során a kedvezményezettek által ki nem fizetett összegek kapcsán felmerült kockázatokat. A közvetett tevékenységek azon résztvevői, akik uniós vissza nem térítendő támogatásban részesülnek, a teljes kapott összeg 5 %-ának megfelelő hozzájárulást nyújtanak a résztvevői garanciaalap tőkéjéhez.

2019. december 31-én a résztvevői garanciaalap által fedezett előfinanszírozási összegek összesen 2,1 milliárd EUR-t tettek ki (2018: 2 milliárd EUR). A résztvevői garanciaalap tulajdonosai a résztvevők, a (Bizottság által képviselt) Unió pedig azok végrehajtó ügynöke.

Év végén a résztvevői garanciaalap eszközei összesen 2,2 milliárd EUR-t tettek ki (2018: 2,1 milliárd EUR). A résztvevői garanciaalap eszközei között a Bizottság által kezelt pénzügyi eszközök is találhatók. Mivel a résztvevő garancialap különálló jogalany, az alap eszközeit nem konszolidálják az uniós éves beszámolóban.

2.5.2.   
  A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

A tagállamok részére fizetett egyéb előlegek

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Tagállamok részére fizetett előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan | 3 304 | 3 675 |
| Támogatási programok | 3 634 | 2 843 |
| Összesen | 6 937 | 6 518 |
| Hosszú lejáratú | 4 045 | 4 122 |
| Rövid lejáratú | 2 892 | 2 396 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

Tagállamok részére fizetett előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan

Tagállamok részére fizetett előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan

3 304

3 304

3 675

3 675

Támogatási programok

Támogatási programok

3 634

3 634

2 843

2 843

Összesen

Összesen

6 937

6 937

6 518

6 518

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

4 045

4 045

4 122

4 122

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

2 892

2 892

2 396

2 396

Tagállamok részére fizetett előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan

Tagállamok részére fizetett előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan

Az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) programjai keretében is lehetőség van arra, hogy az uniós költségvetésből előlegfizetést teljesítenek a tagállamok számára, hogy azok hozzá tudjanak járulni a pénzügyi eszközökhöz (amelyek ölthetik hitel, részesedésszerzés vagy garancia formáját). E pénzügyi eszközöket nem a Bizottság, hanem a tagállamok felelősségére hozták létre és kezelik. Mindenesetre az ezen eszközök keretében az év végéig fel nem használt összegek az EU tulajdonát képezik (mint ahogyan valamennyi előfinanszírozás esetében is), következésképpen eszközként szerepelnek az uniós mérlegben.

2014–2020 közötti időszak:

2014–2020 közötti időszak:

A kohéziós politika keretében kifizetett 7 146 millió EUR-ból a becslések szerint 2019. december 31-ig3 247 millió EUR nem került felhasználásra. Ez magában foglalja a tagállamok által a kkv-kezdeményezéshez nyújtott hozzájárulást. A kkv-kezdeményezés célja, hogy a banki szektort további hitelek nyújtására ösztönözze a kkv-k részére (az előfinanszírozási szakaszban lévő összegeket nem számítva 1 198 millió EUR-t fizettek ki, és ebből a becslések szerint még 324 millió EUR-t nem használtak fel).

A vidékfejlesztés vonatkozásában év végéig 54 millió EUR nem került még felhasználásra.

2007–2013 közötti időszak:

2007–2013 közötti időszak:

A kohéziós politikához kapcsolódó valamennyi összeget vagy végrehajtottnak tekintik, vagy más intézkedésekhez csoportosították át, ezért a 2019. december 31-i mérlegben semmilyen eszköz nem marad. Megjegyzendő, hogy a különböző eszközök tényleges végrehajtását a programok lezárási folyamatának részeként felül fogják vizsgálni a következő években.

Támogatási programok

Támogatási programok

A fentiekhez hasonlóan a tagállamok által a különböző támogatási programokra (állami támogatásra, az EMGA piaci intézkedéseire vagy az EMVA beruházási intézkedéseire) vonatkozóan kifizetett és év végéig fel nem használt előlegeket eszközként jelenítik meg az EU mérlegében. A Bizottság a tagállamoktól kapott információk alapján becsléssel állapította meg ezen előlegek értékét; az eredményül kapott összegeket a fenti „Támogatási programok” almegnevezés alatt tüntette fel.

2014–2020 közötti időszak:

2014–2020 közötti időszak:

Az év végéig fel nem használt összegeket a kohéziós politika esetében 2 044 millió EUR-ra, a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés esetében pedig 1 460 millió EUR-ra becsülték.

2007–2013 közötti időszak:

2007–2013 közötti időszak:

A becslések szerint 2019 végén 130 millió EUR maradt felhasználatlanul a vidékfejlesztéssel összefüggésben kifizetett előlegekből.

2.6.   VISSZTERHES KÖVETELÉSEK ÉS NEM VISSZTERHES BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

VISSZTERHES KÖVETELÉSEK ÉS NEM VISSZTERHES BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések | 2.6.1 | 2 422 | 397 |
| Visszterhes ügyletekből származó követelések | 2.6.2 | 1 185 | 19 |
| | | 3 607 | 416 |
| Rövid lejáratú | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések | 2.6.1 | 19 328 | 22 212 |
| Visszterhes ügyletekből származó követelések | 2.6.2 | 1 038 | 2 036 |
| | | 20 367 | 24 248 |
| Összesen | | 23 974 | 24 664 |

millió EUR

Megjegyzés

2019.12.31.

2018.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

2.6.1

2.6.1

2 422

2 422

397

397

Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

2.6.2

2.6.2

1 185

1 185

19

19

3 607

3 607

416

416

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

2.6.1

2.6.1

19 328

19 328

22 212

22 212

Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

2.6.2

2.6.2

1 038

1 038

2 036

2 036

20 367

20 367

24 248

24 248

Összesen

Összesen

23 974

23 974

24 664

24 664

2.6.1.   
  Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Tagállamok | 2.6.1.1 | 2 422 | 397 |
| | | 2 422 | 397 |
| Rövid lejáratú | | | |
| Tagállamok | 2.6.1.1 | 6 180 | 10 900 |
| Versenyügyi pénzbírságok | 2.6.1.2 | 11 301 | 9 727 |
| Aktív időbeli elhatárolások | 2.6.1.3 | 1 788 | 1 511 |
| Egyéb behajtható követelések | | 59 | 74 |
| | | 19 328 | 22 212 |
| Összesen | | 21 750 | 22 609 |

millió EUR

Megjegyzés

2019.12.31.

2018.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Tagállamok

Tagállamok

2.6.1.1

2.6.1.1

2 422

2 422

397

397

2 422

2 422

397

397

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Tagállamok

Tagállamok

2.6.1.1

2.6.1.1

6 180

6 180

10 900

10 900

Versenyügyi pénzbírságok

Versenyügyi pénzbírságok

2.6.1.2

2.6.1.2

11 301

11 301

9 727

9 727

Aktív időbeli elhatárolások

Aktív időbeli elhatárolások

2.6.1.3

2.6.1.3

1 788

1 788

1 511

1 511

Egyéb behajtható követelések

Egyéb behajtható követelések

59

59

74

74

19 328

19 328

22 212

22 212

Összesen

Összesen

21 750

21 750

22 609

22 609

2.6.1.1.   Tagállamokkal szembeni behajtható követelések

Tagállamokkal szembeni behajtható követelések

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| TOR A-számlák | 5 478 | 5 609 |
| TOR külön számlák | 1 591 | 1 612 |
| Befizetendő saját források | 7 | 2 758 |
| Értékvesztés | (931) | (991) |
| Egyéb | — | 86 |
| Behajtható követelések saját forrásokból | 6 145 | 9 075 |
| Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 1 722 | 1 708 |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 879 | 954 |
| Értékvesztés | (822) | (788) |
| EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések | 1 779 | 1 875 |
| Előfinanszírozási visszafizettetés | 443 | 145 |
| Befizetett és beszedhető héa | 44 | 45 |
| Egyéb behajtható követelések a tagállamokkal szemben | 191 | 158 |
| Összesen | 8 602 | 11 297 |
| Hosszú lejáratú | 2 422 | 397 |
| Rövid lejáratú | 6 180 | 10 900 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

TOR A-számlák

TOR A-számlák

5 478

5 478

5 609

5 609

TOR külön számlák

TOR külön számlák

1 591

1 591

1 612

1 612

Befizetendő saját források

Befizetendő saját források

7

7

2 758

2 758

Értékvesztés

Értékvesztés

(931)

(931)

(991)

(991)

Egyéb

Egyéb

—

—

86

86

Behajtható követelések saját forrásokból

Behajtható követelések saját forrásokból

6 145

6 145

9 075

9 075

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

1 722

1 722

1 708

1 708

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és egyéb vidékfejlesztési eszközök

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és egyéb vidékfejlesztési eszközök

879

879

954

954

Értékvesztés

Értékvesztés

(822)

(822)

(788)

(788)

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

1 779

1 779

1 875

1 875

Előfinanszírozási visszafizettetés

Előfinanszírozási visszafizettetés

443

443

145

145

Befizetett és beszedhető héa

Befizetett és beszedhető héa

44

44

45

45

Egyéb behajtható követelések a tagállamokkal szemben

Egyéb behajtható követelések a tagállamokkal szemben

191

191

158

158

Összesen

Összesen

8 602

8 602

11 297

11 297

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

2 422

2 422

397

397

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

6 180

6 180

10 900

10 900

A hosszú lejáratú követelések között szereplő legnagyobb összeg a tagállamokkal szembeni követelésekhez kapcsolódik. A jelentős növekedés oka az Egyesült Királyság kötelezettségszegési ügye (lásd alább); az előző évben ez az összeg – 2,1 milliárd EUR – a rövid lejáratúak alatt szerepelt. A korábbi évekhez hasonlóan a hosszú lejáratú követelések között szerepelnek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra (EMVA) vonatkozó végre nem hajtott szabályszerűségi záróelszámolási határozatokhoz kapcsolódó összegek. Ezeket az összegeket éves részletekben fizettetik vissza.

A tagállamokkal szembeni rövid lejáratú követelések jelentős csökkenése szintén a fent említett rövid lejáratú követelés hosszú lejáratúra való átminősítésével magyarázható. A csökkenés oka továbbá, hogy 2018-cal ellentétben 2019-ben nem volt olyan költségvetés-módosítás, amely további saját források rendelkezésre bocsátását írta volna elő – lásd lejjebb.

Behajtható követelések saját forrásokból

Behajtható követelések saját forrásokból

Az A-számlák azok a havi kimutatások, amelyekben a tagállamok közlik a Bizottsággal a tradicionális saját forrásokkal (TOR) kapcsolatban megállapított, de még be nem szedett jogosultságokat. A vámokból és cukorilletékekből álló TOR-t a Bizottság nevében a tagállamok szedik be.

Az A-számlák év végi egyenlege 3 milliárd EUR körül szokott lenni, 2018-ban és 2019-ben azonban az Egyesült Királyság kötelezettségszegési ügyével és egyéb, TOR-ra vonatkozó ellenőrzési jelentésekkel összefüggésben további TOR-összegeket tartalmazott (lásd alább). Mivel 1,2 milliárd EUR (2018: 1,3 milliárd EUR) összegű késedelmi kamat alkalmazandó, az említett összegeket ebben az éves beszámolóban is feltüntetik (lásd a 2.6.2. és a 3.7. megjegyzést).

2.6.2.

3.7.

A kötelezettségszegési ügyet illetően 2018. március 8-án az Európai Bizottság felszólító levelet (2018/2008. sz. kötelezettségszegés) küldött az Egyesült Királyságnak, mivel az elmulasztotta az uniós jogszabályokban előírtak szerint az uniós költségvetés rendelkezésére bocsátani a tradicionális saját források pontos összegét. Mivel az Egyesült Királyság nem adott kielégítő választ sem a felszólító levélre, sem a 2018. szeptember 24-i indokolással ellátott véleményre, a Bizottság 2019. március 6-án megerősítette azon döntését, hogy a kötelezettségszegési ügyet az Európai Unió Bírósága elé utalja, és 2019. március 7-én benyújtotta keresetét. Az ügy egy 2017-es OLAF jelentés nyomán kezdődött, amely megállapította, hogy számos egyesült királyságbeli importőr úgy kerülte meg jelentős vámösszegek megfizetését, hogy a behozatalkor fiktív és hamis számlákat, illetve valótlan vámérték-nyilatkozatokat nyújtott be. Az OLAF és a JRC által kidolgozott módszertan és a rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy becsüli, hogy az uniós jogszabályok Egyesült Királyság általi megsértése a 2011. november és 2017. október közötti időszakban 2,1 milliárd EUR összegű veszteséget okozott az uniós költségvetésnek (nettó, vagyis az Egyesült Királyság által a 2,7 milliárd EUR bruttó összegből visszatartott beszedési költségek levonása után). Az Egyesült Királyság nem ért egyet a Bizottság által a fenti veszteségek becslésére alkalmazott módszertannal. A folyamatban lévő bírósági eljárások és a rendelkezésre álló információk hosszú eljárásra engednek következtetni. Ezért mind a 2,1 milliárd EUR összegű tőkeösszeget, mind a 2019 végéig felhalmozódott 1,1 milliárd EUR összegű becsült késedelmi kamatot (amelynek felhalmozódott és elszámolt összege 2018 végén 0,7 milliárd EUR volt) hosszú lejáratú eszközként sorolták be.

Ezenkívül a Bizottság a legfrissebb rendelkezésre álló információk alapján 0,2 milliárd EUR összegű követelést vezetett be a számlákba a megállapított vámok és késedelmi kamatok címén. A 2018-ban megjelenített kezdeti, 0,7 milliárd EUR összeget az Egyesült Királyság hatóságai által 2019-ben szolgáltatott új információk alapján lefelé igazította ki (lásd a 2.6.2. és a 3.7. megjegyzést).

2.6.2.

3.7.

A „külön számlák” azokat a megállapított jogosultságokat jelentik, amelyeket azért nem tüntettek fel az A-számlákon, mert a tagállamok még nem szedték be és nem nyújtottak biztosítékot (vagy nyújtottak biztosítékot, de az összeget vitatták). Ezekre a jogosultságokra a tagállamok által évente szolgáltatott információk alapján értékvesztés vonatkozik. Ezek az összegek a fentiekben bemutatottak szerint általában minden év végén hasonló szinten vannak.

A 2018-ban „befizetendő saját források” a 2018. december 12-én elfogadott 6/2018. számú költségvetés-módosítás eredményeképpen keletkezett behajtható követeléseket jelentik. Az összegeket a tagállamok 2019. január első munkanapján befizették. 2019-hez kapcsolódóan nincs ilyen összeg.

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

Ide főként a tagállamokkal szembeni, a tagállamok által 2019. október 15-ig bejelentett és igazolt, 2019. december 31-én fennálló követelések tartoznak. Az említett bejelentés időpontját követően 2019. december 31-ig még felmerült behajtható követelésekről becslést készítenek. A Bizottság megbecsüli továbbá a kedvezményezettekkel szemben felmerült olyan követelések leírását, amelyek visszafizettetése nem valószínű. E kiigazítások nem jelentik azt, hogy a Bizottság lemondana ezen összegek jövőbeli behajtásáról. E kiigazítás továbbá 20 %-os levonást is tartalmaz, amely a tagállamok által az igazgatási költségek fedezésére megtartható összegnek felel meg.

2.6.1.2.   Versenyügyi pénzbírságokból származó behajtható követelések

Versenyügyi pénzbírságokból származó behajtható követelések

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| A pénzbírságok bruttó összegéből származó behajtható követelések | 14 606 | 13 022 |
| Előzetesen befizetett pénzbírságok | (3 125 ) | (3 131 ) |
| Értékvesztés | (180) | (164) |
| Összesen | 11 301 | 9 727 |
| Hosszú lejáratú | — | — |
| Rövid lejáratú | 11 301 | 9 727 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

A pénzbírságok bruttó összegéből származó behajtható követelések

A pénzbírságok bruttó összegéből származó behajtható követelések

14 606

14 606

13 022

13 022

Előzetesen befizetett pénzbírságok

Előzetesen befizetett pénzbírságok

(3 125 )

(3 125 )

(3 131 )

(3 131 )

Értékvesztés

Értékvesztés

(180)

(180)

(164)

(164)

Összesen

Összesen

11 301

11 301

9 727

9 727

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

—

—

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

11 301

11 301

9 727

9 727

Az előzetesen befizetett pénzbírságok főként olyan vállalkozásoktól származnak, amelyek a pénzbírságokra vonatkozó határozatokkal szemben fellebbezést nyújtottak be az uniós bíróságokon, vagy erre még lehetőségük van. Az érintett összegeknek a megbüntetett vállalkozások részére történő esetleges visszafizetése miatt függő kötelezettséget kell megjeleníteni (lásd a 4.1.4. megjegyzést).

4.1.4.

Azok a pénzbírsággal sújtott vállalkozások, amelyek fellebbezést nyújtottak be vagy fellebbezést terveznek benyújtani, eldönthetik, hogy előzetesen megfizetik-e a pénzbírságot, vagy ehelyett bankgaranciát nyújtanak a Bizottságnak. A Bizottság 11 133 millió EUR (2018: 9 354 millió EUR) összegű, év végén még nem befizetett pénzbírságra vonatkozóan fogadott el pénzügyi garanciát.

Az értékvesztés miatt leírt összegeket a Bizottság a be nem szedett és garanciával sem fedezett, valószínűleg behajthatatlan pénzbírságok eseti értékelésével határozta meg.

A versenyügyi pénzbírságokból származó behajtható követelések növekedése elsősorban egy olyan jelentős (1 494 millió EUR összegű) pénzbírságnak köszönhető, amelyet az érintett vállalkozás a Bizottság által elfogadott bankgaranciával fedezett. A növekedés további részét, amelyet az év folyamán kiszabott egyéb versenyügyi pénzbírságok okoztak (2 597 millió EUR), nagyrészt ellensúlyozták a 2019-ben véglegesen beszedett pénzbírságok (lásd a 2.8.1. megjegyzést).

2.8.1.

2.6.1.3.   Aktív időbeli elhatárolások

Aktív időbeli elhatárolások

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Elhatárolt bevételek | 1 502 | 1 240 |
| Nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások | 286 | 272 |
| Összesen | 1 788 | 1 511 |
| Hosszú lejáratú | — | — |
| Rövid lejáratú | 1 788 | 1 511 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

Elhatárolt bevételek

Elhatárolt bevételek

1 502

1 502

1 240

1 240

Nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

Nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

286

286

272

272

Összesen

Összesen

1 788

1 788

1 511

1 511

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

—

—

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

1 788

1 788

1 511

1 511

Az elhatárolt bevételek közé tartozik egy 1,4 milliárd EUR-s összeg (2018: 1,1 milliárd EUR), amelyet a Bizottság a kohézió területén várhatóan vissza fog fizettetni a tagállamokkal. A visszafizettetésre a tagállamok által 2020 elején benyújtott éves elszámolások vizsgálatának és elfogadásának eredményeként kerül majd sor. A tagállamok éves beszámolóinak elfogadására vonatkozó eljárást a kohézió területén a 2014–2020 közötti programozási időszak tekintetében vezették be.

2.6.2.   
  Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | |
| Késedelmi kamat | 1 137 | — |
| Egyéb követelések | 48 | 19 |
| | 1 185 | 19 |
| Rövid lejáratú | | |
| Ügyfelek | 269 | 232 |
| Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása | (153) | (143) |
| Visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások | 238 | 243 |
| Egyéb | 684 | 1 704 |
| | 1 038 | 2 036 |
| Összesen | 2 223 | 2 055 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Késedelmi kamat

Késedelmi kamat

1 137

1 137

—

—

Egyéb követelések

Egyéb követelések

48

48

19

19

1 185

1 185

19

19

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Ügyfelek

Ügyfelek

269

269

232

232

Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása

Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása

(153)

(153)

(143)

(143)

Visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

Visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

238

238

243

243

Egyéb

Egyéb

684

684

1 704

1 704

1 038

1 038

2 036

2 036

Összesen

Összesen

2 223

2 223

2 055

2 055

A hosszú lejáratú késedelmi kamat a 2.6.1.1. megjegyzésben említett kötelezettségszegési ügyet érinti. 2018-ban ezt a kamatot rövid lejáratúként tüntették fel.

2.6.1.1.

Az egyéb rövid lejáratú követelések főként késedelmi kamatokhoz kapcsolódnak. A 2019. évi csökkenés elsősorban a kötelezettségszegési ügyhöz kapcsolódó kamatok hosszú lejáratúvá minősítésének, valamint a TOR ellenőrzési jelentésekhez kapcsolódó, lefelé történő kiigazításnak tudható be (lásd a 2.6.1.1. megjegyzést).

2.6.1.1.

2.7.   KÉSZLETEK

KÉSZLETEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Tudományos anyagok | 47 | 52 |
| Egyéb | 21 | 21 |
| Összesen | 68 | 73 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

Tudományos anyagok

Tudományos anyagok

47

47

52

52

Egyéb

Egyéb

21

21

21

21

Összesen

Összesen

68

68

73

73

2.8.   PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK

PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák | | 15 519 | 12 932 |
| Folyószámlák | | 91 | 79 |
| Előlegszámlák | | 7 | 5 |
| Átutalások (úton lévő pénzeszköz) | | 0 | 0 |
| A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák | 2.8.1 | 15 617 | 13 017 |
| Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök | 2.8.2 | 1 567 | 2 377 |
| Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök | 2.8.3 | 1 258 | 1 438 |
| Egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó pénzeszközök | | 1 208 | 1 167 |
| Vagyonkezelői alapokhoz kapcsolódó pénzeszközök | | 97 | 114 |
| Összesen | | 19 745 | 18 113 |

millió EUR

Megjegyzés

2019.12.31.

2018.12.31.

Kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák

Kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák

15 519

15 519

12 932

12 932

Folyószámlák

Folyószámlák

91

91

79

79

Előlegszámlák

Előlegszámlák

7

7

5

5

Átutalások (úton lévő pénzeszköz)

Átutalások (úton lévő pénzeszköz)

0

0

0

0

A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák

A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák

2.8.1

2.8.1

15 617

15 617

13 017

13 017

Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök

Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök

2.8.2

2.8.2

1 567

1 567

2 377

2 377

Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

2.8.3

2.8.3

1 258

1 258

1 438

1 438

Egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó pénzeszközök

Egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó pénzeszközök

1 208

1 208

1 167

1 167

Vagyonkezelői alapokhoz kapcsolódó pénzeszközök

Vagyonkezelői alapokhoz kapcsolódó pénzeszközök

97

97

114

114

Összesen

Összesen

19 745

19 745

18 113

18 113

2.8.1.   
  A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák

A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák

Ez a megnevezés magában foglalja a Bizottság tagállamok és EFTA-országok (államkincstárai és központi bankjai) által vezetett bankszámláin, valamint a kereskedelmi bankoknál vezetett folyószámlákon, előlegszámlákon és a házipénztárakban meglévő pénzeszközeit. A 2019. év végi kincstári egyenleg okai a következők:

| — | 2019 végén véglegesen beszedtek, de költségvetés-módosításban még nem tüntettek fel 2,6 milliárd EUR összegű, a Bizottság által a versenyszabályok megsértése miatt kirótt pénzbírságot, amely év végén a kincstári egyenleg részét képezte. |
| --- | --- |

—

2019 végén véglegesen beszedtek, de költségvetés-módosításban még nem tüntettek fel 2,6 milliárd EUR összegű, a Bizottság által a versenyszabályok megsértése miatt kirótt pénzbírságot, amely év végén a kincstári egyenleg részét képezte.

| — | A kincstári egyenleg tartalmaz továbbá a 2019. évi költségvetésben szereplő 9,7 milliárd EUR összegű, még nem felhasznált címzett bevételt és egyéb kifizetési előirányzatot. |
| --- | --- |

—

A kincstári egyenleg tartalmaz továbbá a 2019. évi költségvetésben szereplő 9,7 milliárd EUR összegű, még nem felhasznált címzett bevételt és egyéb kifizetési előirányzatot.

2.8.2.   
  Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök

Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök

Az e megnevezés alatt feltüntetett összegek közé elsősorban olyan pénzeszköz-egyenértékesek tartoznak, amelyeket a Bizottság nevében letéteményesek kezelnek az uniós költségvetésből finanszírozott egyes pénzügyieszköz-programok végrehajtása céljából, valamint a költségvetési biztosítékokhoz kapcsolódó garanciaalapokban tartott pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek (lásd a 2.4.1. megjegyzést). A pénzügyi eszközökhöz és garanciaalapokhoz tartozó pénzeszközök csak az érintett programok keretében használhatóak fel.

2.4.1.

2.8.3.   
  Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

E pénzeszközök a Bizottság által – még le nem zárt ügyekben – kirótt büntetésekkel kapcsolatban kapott összegek. Ezeket az összegeket más célra nem használt, elkülönített letéti számlán tartják. Amennyiben a másik fél fellebbezést nyújtott be, vagy nem ismert, hogy nyújt-e be fellebbezést, a mögöttes összeget függő kötelezettségként tüntettük fel a 4.1.4. megjegyzésben.

4.1.4.

A Bizottság 2010 óta valamennyi későbbi előzetesen beszedett pénzbírságot a BUFI-alapban kezeli és értékesíthetőként besorolt pénzügyi eszközökbe fekteti be (lásd a 2.4.1. megjegyzést).

2.4.1.

KÖTELEZETTSÉGEK

KÖTELEZETTSÉGEK

2.9.   NYUGDÍJ ÉS EGYÉB MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

NYUGDÍJ ÉS EGYÉB MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó rendszer nettó kötelezettségei

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó rendszer nettó kötelezettségei

| millió EUR |
| --- |
| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen 2019.12.31-én | Összesen 2018.12.31-én |
| Meghatározott juttatási kötelmek | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 | 80 871 |
| Programeszközök | n.a. | (94) | (309) | (403) | (415) |
| Nettó kötelezettség | 83 842 | 2 055 | 11 762 | 97 659 | 80 456 |

millió EUR

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen 2019.12.31-én

Összesen 2018.12.31-én

Meghatározott juttatási kötelmek

Meghatározott juttatási kötelmek

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

80 871

80 871

Programeszközök

Programeszközök

n.a.

n.a.

(94)

(94)

(309)

(309)

(403)

(403)

(415)

(415)

Nettó kötelezettség

Nettó kötelezettség

83 842

83 842

2 055

2 055

11 762

11 762

97 659

97 659

80 456

80 456

A munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos összes kötelezettség emelkedése elsősorban az európai tisztviselők nyugdíjrendszere – a legnagyobb ilyen működő rendszer – nettó kötelezettségei emelkedésének köszönhető. E kötelezettségek elsősorban a pénzügyi feltételezéseknek a nominális diszkontráta meredek csökkenése miatti változásaiból eredő aktuáriusi veszteségnek köszönhetően emelkedtek. Továbbá, mivel a reál diszkontrátát a nominális diszkontráta inflációval való kiigazításával számítják, ebben az évben először negatívvá vált a reál diszkontráta, ami azt jelenti, hogy egy adott összeg ma nagyobb értéket képvisel, mint a jövőben: ez jelentősen növeli a kötelezettségek év végi összegét (lásd a 2.9.3. megjegyzést). Az alacsonyabb diszkontráta hasonló hatást gyakorolt a többi kisebb rendszerre is.

2.9.3.

Mindehhez hozzájárul, hogy az év folyamán felhalmozódott szolgálati jogosultságok összege meghaladja az év folyamán kifizetett juttatásokét. Növekedés tapasztalható az éves kamatköltség (a kötelezettség diszkontálásának megszüntetése) és a tényalapú aktuáriusi veszteségek miatt is.

2.9.1.   
  Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Ez a meghatározott juttatási kötelem a munkavállalók tárgyidőszaki és megelőző időszaki szolgálatából származó nyugdíjkötelem teljesítéséhez szükséges várható jövőbeli uniós kifizetéseknek a jelenértéke. A rendszer folyamatos, és így a rendszerből éves alapon teljesítendő kifizetéseket minden évben tartalmazza az uniós költségvetés.

A nyugdíjrendszer keretében fizetendő ellátások – a személyzeti szabályzat 83. cikkével összhangban – kiadásnak minősülnek az uniós költségvetésben. A rendszer fiktív finanszírozású, és a tagállamok együttesen garantálják e juttatások kifizetését. Az aktív tagok alapilletményéből kötelező nyugdíjjárulékot vonnak le, amely jelenleg 9,7 %. E hozzájárulások, amelyeket a tárgyév költségvetési bevételeként kezelnek, általánosságban hozzájárulnak az uniós kiadások finanszírozásához – lásd a 3.6. megjegyzést.

3.6.

A nyugdíjrendszer kötelezettségeit az európai tisztviselők nyugdíjrendszerének 2019. december 31-i személyi állománya (aktív személyi állomány, nyugdíjasok, rokkantsági nyugdíjban részesülő korábbi alkalmazottak, elhunyt alkalmazottak eltartottjai), valamint a személyzeti szabályzat ezen időpontban hatályos szabályai alapján értékelték. Az értékelés az IPSAS 39 standardban meghatározott módszertannak (és ezért az EAR 12 uniós számviteli szabálynak) megfelelően került végrehajtásra.

2.9.2.   
  Egyéb nyugdíjrendszerek

Egyéb nyugdíjrendszerek

Ez a megnevezés a Bizottság, valamint a Bíróság (és a Törvényszék), a Számvevőszék, a Tanács tagjaival és korábbi tagjaival, az ombudsmannal, az európai adatvédelmi biztossal és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének tagjaival és korábbi tagjaival szembeni nyugdíjkötelezettséggel kapcsolatos kötelezettségeket foglalja magában. E megnevezés az Európai Parlament tagjainak nyugdíjához kapcsolódó kötelezettséget is tartalmazza.

2.9.3.   
  Közös betegségbiztosítási rendszer

Közös betegségbiztosítási rendszer

A fenti nyugdíjrendszerek mellett értékelés készült az Unió azon egészségügyi ellátási költségekkel kapcsolatos becsült kötelezettségeire vonatkozóan is, amelyeket a közös egészségbiztosítási rendszernek (JSIS) a foglalkoztatást követő időszak alatt kell kifizetnie (a hozzájárulások levonását követően). Az 1.5.10. megjegyzésben foglaltaknak megfelelően e kötelezettség kiszámítása során a teljes aktív szolgálati időt figyelembe veszik, biztosítva, hogy az alkalmazottak munkaviszony megszűnése utáni programjának nyugdíj- és betegségbiztosítási rendszerét is következetesen elszámolják. Tekintettel arra, hogy az EAR és az IPSAS által előírtak szerint is valósághűen kell bemutatni a mögöttes ügylet gazdasági tartalmát, a juttatások szolgálati időszakokhoz való rendelésekor nem értelmeztük szigorúbban az IPSAS 39 standardot. Ha a közös betegségbiztosítási rendszerre vonatkozó szolgálati költséget az aktív szolgálati idő helyett valamennyi tisztviselő tekintetében 10 év figyelembevételével határoznánk meg, az az év végén 4,3 milliárd EUR-val növelné a meghatározott juttatási kötelem összegét. Ugyanakkor, amint azt már jeleztük, ez a szigorúbb megközelítés nem lenne összeegyeztethető a valósághű bemutatás minőségi jellemzőjével, és ezért nem lenne úgy tekinthető, hogy az EAR 1 szabálynak és az IPSAS fogalmi keretrendszernek megfelelően megbízható információkkal szolgál. Ez a becslés nagymértékben függ a jelenlegi alkalmazottak igazgatási státuszának alakulásától (különösen azoknak a határozott idejű munkaszerződéssel rendelkező tagoknak a számától, akik a jövőben feltételezhetően tisztviselőkké válnak).

1.5.10.

A munkavállalói juttatások meghatározott juttatási kötelme jelenértékének változása

A munkavállalói juttatások meghatározott juttatási kötelme jelenértékének változása

A meghatározott juttatási kötelem jelenértéke a munkavállalók tárgyidőszaki és megelőző időszaki szolgálatából származó kötelem teljesítéséhez szükséges várható jövőbeli kifizetések diszkontált értéke.

Az alábbiakban látható a meghatározott juttatási kötelem tárgyévi változásának elemzése:

| millió EUR |
| --- |
| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen |
| Jelenérték 2018.12.31-én | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 871 |
| Az eredménykimutatásban megjelenítve | | | | |
| Tárgyidőszaki szolgálat költsége | 2 824 | 84 | 277 | 3 185 |
| Kamatköltség | 1 339 | 30 | 180 | 1 549 |
| Múltbeli szolgálat költsége | — | (60) | — | (60) |
| A nettó eszközökben megjelenítve | | | | |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése | | | | |
| Tényalapú aktuáriusi (nyereség)/veszteség | 1 910 | 77 | (339) | 1 648 |
| Demográfiai feltételezésekből eredő aktuáriusi (nyereség)/veszteség | — | 0 | — | 0 |
| Pénzügyi feltételezésekből eredő aktuáriusi (nyereség)/veszteség | 9 339 | 220 | 3 065 | 12 625 |
| Egyéb | | | | |
| Kifizetett juttatások | (1 587 ) | (67) | (101) | (1 756 ) |
| Jelenérték 2019.12.31-én | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 |

millió EUR

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen

Jelenérték 2018.12.31-én

Jelenérték 2018.12.31-én

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 871

80 871

Az eredménykimutatásban megjelenítve

Az eredménykimutatásban megjelenítve

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

2 824

2 824

84

84

277

277

3 185

3 185

Kamatköltség

Kamatköltség

1 339

1 339

30

30

180

180

1 549

1 549

Múltbeli szolgálat költsége

Múltbeli szolgálat költsége

—

—

(60)

(60)

—

—

(60)

(60)

A nettó eszközökben megjelenítve

A nettó eszközökben megjelenítve

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

Tényalapú aktuáriusi (nyereség)/veszteség

Tényalapú aktuáriusi (nyereség)/veszteség

1 910

1 910

77

77

(339)

(339)

1 648

1 648

Demográfiai feltételezésekből eredő aktuáriusi (nyereség)/veszteség

Demográfiai feltételezésekből eredő aktuáriusi (nyereség)/veszteség

—

—

0

0

—

—

0

0

Pénzügyi feltételezésekből eredő aktuáriusi (nyereség)/veszteség

Pénzügyi feltételezésekből eredő aktuáriusi (nyereség)/veszteség

9 339

9 339

220

220

3 065

3 065

12 625

12 625

Egyéb

Egyéb

Kifizetett juttatások

Kifizetett juttatások

(1 587 )

(1 587 )

(67)

(67)

(101)

(101)

(1 756 )

(1 756 )

Jelenérték 2019.12.31-én

Jelenérték 2019.12.31-én

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

A tárgyidőszaki szolgálat költsége a meghatározott juttatási kötelem jelenértékének a jelenlegi tagok tárgyévi szolgálatából származó emelkedése.

A kamatköltség egy meghatározott juttatási kötelem jelenértékének az időszak során történt növekedése, amely abból adódik, hogy a juttatás egy időszakkal közelebb került a kifizetéshez.

A tényalapú aktuáriusi nyereségek és veszteségek a 2019-re vonatkozó tavalyi feltételezések és a 2019-ben ténylegesen bekövetkezett események közötti különbözetnek felelnek meg.

Az aktuáriusi feltételezésekből (demográfiai változókból, például a munkavállalói fluktuációból és a mortalitásból, valamint pénzügyi változókból, például diszkontrátákból és várható illetményemelkedésekből) eredő aktuáriusi nyereségek és veszteségek akkor merülnek fel, amikor e feltételezéseket az alapul szolgáló feltételekben bekövetkező változások figyelembevétele érdekében frissítik.

A juttatásokat (például a nyugdíjakat vagy az egészségügyi költségek visszatérítését) az év folyamán a rendszer szabályai szerint fizetik ki. E kifizetett juttatások a meghatározott juttatási kötelem csökkenéséhez vezetnek.

Programeszközök

Programeszközök

| millió EUR |
| --- |
| | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen |
| Jelenérték 2018.12.31-én | 119 | 296 | 415 |
| Programeszközök nettó változása | (25) | 14 | (12) |
| Jelenérték 2019.12.31-én | 94 | 309 | 403 |

millió EUR

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen

Jelenérték 2018.12.31-én

Jelenérték 2018.12.31-én

119

119

296

296

415

415

Programeszközök nettó változása

Programeszközök nettó változása

(25)

(25)

14

14

(12)

(12)

Jelenérték 2019.12.31-én

Jelenérték 2019.12.31-én

94

94

309

309

403

403

Aktuáriusi feltételezések – munkavállalói juttatások

Aktuáriusi feltételezések – munkavállalói juttatások

Az alábbiakban láthatók a két főbb munkavállalói juttatási rendszer értékelése során alkalmazott aktuáriusi feltételezések:

| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Közös betegségbiztosítási rendszer |
| --- | --- | --- |
| 2019 | | |
| Nominális diszkontráta | 1,1  % | 1,2  % |
| Várható inflációs ráta | 1,3  % | 1,3  % |
| Reáldiszkontráta | (0,2 ) % | (0,1 ) % |
| Várható illetményemelkedési ráta | 1,8  % | 1,8  % |
| Egészségügyi költségek trendjeinek rátája | n.a. | 3,0  % |
| Nyugdíjkorhatár | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2018 | | |
| Nominális diszkontráta | 1,9  % | 2,0  % |
| Várható inflációs ráta | 1,4  % | 1,5  % |
| Reáldiszkontráta | 0,5  % | 0,5  % |
| Várható illetményemelkedési ráta | 1,9  % | 1,8  % |
| Egészségügyi költségek trendjeinek rátája | n.a. | 3,0  % |
| Nyugdíjkorhatár | 63/64/66 | 63/64/66 |

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Közös betegségbiztosítási rendszer

2019

2019

Nominális diszkontráta

Nominális diszkontráta

1,1  %

1,1  %

1,2  %

1,2  %

Várható inflációs ráta

Várható inflációs ráta

1,3  %

1,3  %

1,3  %

1,3  %

Reáldiszkontráta

Reáldiszkontráta

(0,2 ) %

(0,2 ) %

(0,1 ) %

(0,1 ) %

Várható illetményemelkedési ráta

Várható illetményemelkedési ráta

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

n.a.

n.a.

3,0  %

3,0  %

Nyugdíjkorhatár

Nyugdíjkorhatár

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2018

2018

Nominális diszkontráta

Nominális diszkontráta

1,9  %

1,9  %

2,0  %

2,0  %

Várható inflációs ráta

Várható inflációs ráta

1,4  %

1,4  %

1,5  %

1,5  %

Reáldiszkontráta

Reáldiszkontráta

0,5  %

0,5  %

0,5  %

0,5  %

Várható illetményemelkedési ráta

Várható illetményemelkedési ráta

1,9  %

1,9  %

1,8  %

1,8  %

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

n.a.

n.a.

3,0  %

3,0  %

Nyugdíjkorhatár

Nyugdíjkorhatár

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

A 2018-ra és 2019-re vonatkozó mortalitás az uniós tisztviselők élettartamtábláján (EULT 2018) alapul.

A nominális diszkontrátát a kamatmentes eurókötvények hozamának értékeként határozzák meg (2019 decemberétől kezdve, az európai tisztviselők nyugdíjrendszerére vonatkozóan 22 éves lejárattal, a közös betegségbiztosítási rendszerre vonatkozóan pedig 26 éves lejárattal). Az inflációs ráta a megegyező időszak alatt várható inflációs ráta. Ezt empirikusan kell meghatározni, ehhez az európai pénzügyi piacok indexált kötvényei által kifejezett jövőbeli értékeket vették alapul. A reáldiszkontrátát a nominális diszkontrátából és a várható hosszú távú inflációs rátából számítják ki.

Az elmúlt néhány évben csökkent a reál diszkontráta – azaz a nominális diszkontráta és a várható inflációs ráta közötti különbség –, de a csökkenés 2019-ben különösen meredek volt. Ez elsősorban a nominális diszkontráta csökkenésének tudható be, ami összhangban van a pénzügyi piacokon világszerte megfigyelhető tendenciával. A várt inflációs ráta csupán kismértékű csökkenése nem ellensúlyozta a nominális diszkontráta csökkenését, és a reál diszkontráta jelentős csökkenését eredményezte, így az először vált negatívvá és hozzájárult a pénzügyi feltételezésekből eredő jelentős aktuáriusi veszteséghez.

Érzékenységi elemzések

Érzékenységi elemzések

Az érzékenységi elemzés olyan szimulációkon alapul, amelyek változatlan feltételek mellett megváltoztatják az érintett feltevések értékét, megfigyelve, hogy a modell hogyan reagál.

Közös betegségbiztosítási rendszer szenzitivitása

Közös betegségbiztosítási rendszer szenzitivitása

Az egészségügyi költségek feltételezett trendrátájának tíz bázispontos változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % |
| A munkaviszony megszűnése utáni nettó periodikus egészségügyi költségek tárgyidőszaki szolgálatiköltség- és kamatköltség-komponenseinek összevont értéke | 8 | (8) | 12 | (12) |
| Meghatározott juttatási kötelem | 352 | (341) | 253 | (246) |

millió EUR

2019

2018

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

A munkaviszony megszűnése utáni nettó periodikus egészségügyi költségek tárgyidőszaki szolgálatiköltség- és kamatköltség-komponenseinek összevont értéke

A munkaviszony megszűnése utáni nettó periodikus egészségügyi költségek tárgyidőszaki szolgálatiköltség- és kamatköltség-komponenseinek összevont értéke

8

8

(8)

(8)

12

12

(12)

(12)

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

352

352

(341)

(341)

253

253

(246)

(246)

A feltételezett diszkontráta tíz bázispontos (0,1 %-os) változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % |
| Meghatározott juttatási kötelem | (311) | 322 | (219) | 226 |

millió EUR

2019

2018

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

(311)

(311)

322

322

(219)

(219)

226

226

A várható illetményemelkedések tíz bázispontos (0,1 %-os) változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % |
| Meghatározott juttatási kötelem | (30) | 29 | (26) | 25 |

millió EUR

2019

2018

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

(30)

(30)

29

29

(26)

(26)

25

25

A feltételezett nyugdíjkorhatár egy éves változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Egy év növekedés | Egy év csökkenés | Egy év növekedés | Egy év csökkenés |
| Meghatározott juttatási kötelem | (363) | 383 | (91) | 54 |

millió EUR

2019

2018

Egy év növekedés

Egy év csökkenés

Egy év növekedés

Egy év csökkenés

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

(363)

(363)

383

383

(91)

(91)

54

54

Az európai tisztviselők nyugdíjrendszerének érzékenysége

Az európai tisztviselők nyugdíjrendszerének érzékenysége

A feltételezett diszkontráta tíz bázispontos (0,1 %-os) változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % |
| Meghatározott juttatási kötelem | (1 797 ) | 1 854 | (1 434 ) | 1 478 |

millió EUR

2019

2018

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

(1 797 )

(1 797 )

1 854

1 854

(1 434 )

(1 434 )

1 478

1 478

A várható illetményemelkedések tíz bázispontos (0,1 %-os) változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2019 |
| | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % | Növekedés 0,1  % | Csökkenés 0,1  % |
| Meghatározott juttatási kötelem | 1 774 | (1 724 ) | 1 427 | (1 388 ) |

millió EUR

2019

2019

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Növekedés 0,1  %

Csökkenés 0,1  %

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

1 774

1 774

(1 724 )

(1 724 )

1 427

1 427

(1 388 )

(1 388 )

A feltételezett nyugdíjkorhatár egy éves változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Egy év növekedés | Egy év csökkenés | Egy év növekedés | Egy év csökkenés |
| Meghatározott juttatási kötelem | (620) | 771 | (573) | 645 |

millió EUR

2019

2018

Egy év növekedés

Egy év csökkenés

Egy év növekedés

Egy év csökkenés

Meghatározott juttatási kötelem

Meghatározott juttatási kötelem

(620)

(620)

771

771

(573)

(573)

645

645

2.10.   CÉLTARTALÉKOK

CÉLTARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31-i összeg | Pótlólagos céltartalékok | Fel nem használt, visszaírt összegek | Felhasznált összegek | Kategóriák közötti átcsoportosítás | A becslés változása | 2019.12.31-i összeg |
| Jogi ügyek: | | | | | | | |
| Mezőgazdaság | 270 | 439 | — | (269) | 0 | — | 441 |
| Egyéb | 100 | 4 | (8) | (6) | 12 | 1 | 103 |
| Nukleáris létesítmények leszerelése | 1 933 | — | — | (34) | — | 233 | 2 132 |
| Pénzügyi | 1 551 | 587 | (1) | (206) | 0 | 7 | 1 938 |
| Egyéb | 278 | 31 | (34) | (24) | (12) | (27) | 211 |
| Összesen | 4 132 | 1 061 | (43) | (539) | 0 | 214 | 4 826 |
| Hosszú lejáratú | 3 281 | 871 | (17) | (278) | (362) | 215 | 3 710 |
| Rövid lejáratú | 852 | 190 | (27) | (261) | 362 | (2) | 1 116 |

millió EUR

2018.12.31-i összeg

Pótlólagos céltartalékok

Fel nem használt, visszaírt összegek

Felhasznált összegek

Kategóriák közötti átcsoportosítás

A becslés változása

2019.12.31-i összeg

Jogi ügyek:

Jogi ügyek:

Mezőgazdaság

Mezőgazdaság

270

270

439

439

—

—

(269)

(269)

0

0

—

441

441

Egyéb

Egyéb

100

100

4

4

(8)

(8)

(6)

(6)

12

12

1

1

103

103

Nukleáris létesítmények leszerelése

Nukleáris létesítmények leszerelése

1 933

1 933

—

—

(34)

(34)

—

233

233

2 132

2 132

Pénzügyi

Pénzügyi

1 551

1 551

587

587

(1)

(1)

(206)

(206)

0

0

7

7

1 938

1 938

Egyéb

Egyéb

278

278

31

31

(34)

(34)

(24)

(24)

(12)

(12)

(27)

(27)

211

211

Összesen

Összesen

4 132

4 132

1 061

1 061

(43)

(43)

(539)

(539)

0

0

214

214

4 826

4 826

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

3 281

3 281

871

871

(17)

(17)

(278)

(278)

(362)

(362)

215

215

3 710

3 710

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

852

852

190

190

(27)

(27)

(261)

(261)

362

362

(2)

(2)

1 116

1 116

A céltartalékok olyan, múltbeli eseményekből származó, megbízhatóan becsült összegek, amelyeket valószínűleg az uniós költségvetésből kell majd kifizetni a jövőben.

Jogi ügyek

Jogi ügyek

Ez a tétel a folyamatban lévő jogi ügyekkel kapcsolatban valószínűleg az év végét követően fizetendő összegek becslése. A mezőgazdasági összegek a tagállamok által az EMGA-ra vonatkozó szabályszerűségi záróelszámolási határozatok ellen hozott jogi intézkedésekhez kapcsolódnak.

Nukleáris létesítmények leszerelése

Nukleáris létesítmények leszerelése

A JRC 2017. évi, a leszerelésre és a hulladékgazdálkodásra vonatkozó aktualizált programstratégiája alapján 2017-ben naprakésszé tették a céltartalék alapját. A stratégia, valamint a költségvetési és személyzeti igények felülvizsgálatát a leszereléssel és hulladékgazdálkodással foglalkozó független szakértői csoporttal együtt folytatták le. Ez a JRC Isprában, Geelben, Karlsruhéban és Pettenben található helyszíneinek leszereléséhez szükséges költségvetés és személyzet rendelkezésre álló legjobb becslését jelenti.

Az uniós számviteli szabályoknak megfelelően ezt a céltartalékot az inflációval indexálták, majd (az euró-swap görbét használva) nettó jelenértékre diszkontálták. 2019. december 31-én ez 2 132 millió EUR összegű céltartalékot eredményezett, amely megoszlik a 2020-ban, illetve azt követően várhatóan kifizetendő összegek között (31 millió EUR, illetve 2 101 millió EUR). A 2018-hoz viszonyított növekedés elsősorban a becsült jövőbeli költségekre alkalmazott csökkenő diszkontráta eredménye.

Megjegyzendő, hogy a nukleáris leszerelés hosszú távú tervezésével járó jelentős bizonytalanságok hatással lehetnek erre a becslésre, amely a jövőben jelentősen növekedhet. A bizonytalanság fő okai a következők: a leszerelt helyszín végállapota, a nukleáris anyagokkal, a hulladékgazdálkodással és -ártalmatlanítással kapcsolatos szempontok, a nemzeti szabályozási keretek nem teljes vagy hiányzó meghatározása, bonyolult és időigényes engedélyezési folyamatok, valamint a leszerelési ágazat jövőbeli fejlődése.

Pénzügyi céltartalékok

Pénzügyi céltartalékok

Ezek elsősorban olyan céltartalékok, amelyek a különböző pénzügyi eszközök keretében nyújtott olyan garanciákkal kapcsolatban felmerülő becsült veszteségeket fedezik, amelyeket a megbízott szervezetek saját nevükben, de az EU megbízásából és kockázatára bocsátanak ki. Az EU garanciákhoz kapcsolódó pénzügyi kockázata korlátozott, és a pénzügyi eszközöket fokozatosan töltik fel a jövőbeli garancialehívások fedezésére. Ez a megnevezés tartalmazza az EBB által a külső hitelezési megbízatása keretében Szíriának nyújtott fennálló hitelekre vonatkozó céltartalékokat is, amelyeket így az EU a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap révén garantál. A hosszú lejáratú pénzügyi céltartalékokat nettó jelenértékükre diszkontálják.

A pénzügyi céltartalékok növekedése a Horizont 2020 és a COSME pénzügyi eszközeihez tartozó garantált műveletek volumenének növekedéséhez kapcsolódik.

2.11.   PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.1 | 53 062 | 53 281 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.2 | 9 | 7 |
| | | 53 071 | 53 289 |
| Rövid lejáratú | | | |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.1 | 1 423 | 2 602 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.2 | 4 | 15 |
| Pénzügyigarancia-kötelezettségek | 2.11.3 | 20 | — |
| | | 1 446 | 2 617 |
| Összesen | | 54 517 | 55 906 |

millió EUR

Megjegyzés

2019.12.31.

2018.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.1

2.11.1

53 062

53 062

53 281

53 281

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.2

2.11.2

9

9

7

7

53 071

53 071

53 289

53 289

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.1

2.11.1

1 423

1 423

2 602

2 602

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.2

2.11.2

4

4

15

15

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

2.11.3

2.11.3

20

20

—

1 446

1 446

2 617

2 617

Összesen

Összesen

54 517

54 517

55 906

55 906

2.11.1.   
  Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra | 2.11.1.1 | 52 564 | 53 872 |
| Egyéb pénzügyi kötelezettségek | 2.11.1.2 | 1 921 | 2 012 |
| Összesen | | 54 485 | 55 884 |
| Hosszú lejáratú | | 53 062 | 53 281 |
| Rövid lejáratú | | 1 423 | 2 602 |

millió EUR

Megjegyzés

2019.12.31.

2018.12.31.

Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

2.11.1.1

2.11.1.1

52 564

52 564

53 872

53 872

Egyéb pénzügyi kötelezettségek

Egyéb pénzügyi kötelezettségek

2.11.1.2

2.11.1.2

1 921

1 921

2 012

2 012

Összesen

Összesen

54 485

54 485

55 884

55 884

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

53 062

53 062

53 281

53 281

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

1 423

1 423

2 602

2 602

2.11.1.1.   Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

| millió EUR |
| --- |
| | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | Euratom | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2018.12.31-én | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 97 | 53 872 |
| Új hitelek | — | — | 420 | — | — | 420 |
| Visszafizetések | — | (1 500 ) | (52) | (40) | (97) | (1 689 ) |
| Árfolyam-különbözet | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Könyv szerinti érték változásai | (6) | (33) | (1) | — | (5) | (44) |
| Összesen 2019.12.31-én | 47 394 | 201 | 4 754 | 214 | 0 | 52 564 |
| Hosszú lejáratú | 46 800 | 200 | 4 112 | 178 | — | 51 290 |
| Rövid lejáratú | 594 | 1 | 643 | 35 | — | 1 273 |

millió EUR

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Euratom

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2018.12.31-én

Összesen 2018.12.31-én

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

97

97

53 872

53 872

Új hitelek

Új hitelek

—

—

—

420

420

—

—

420

420

Visszafizetések

Visszafizetések

—

—

(1 500 )

(1 500 )

(52)

(52)

(40)

(40)

(97)

(97)

(1 689 )

(1 689 )

Árfolyam-különbözet

Árfolyam-különbözet

—

—

—

—

5

5

5

5

Könyv szerinti érték változásai

Könyv szerinti érték változásai

(6)

(6)

(33)

(33)

(1)

(1)

—

(5)

(5)

(44)

(44)

Összesen 2019.12.31-én

Összesen 2019.12.31-én

47 394

47 394

201

201

4 754

4 754

214

214

0

0

52 564

52 564

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

46 800

46 800

200

200

4 112

4 112

178

178

—

—

51 290

51 290

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

594

594

1

1

643

643

35

35

—

—

1 273

1 273

A hitelfelvételek elsősorban okiratba foglalt adósságokat tartalmaznak, amelyek 52 433 millió EUR-t tesznek ki (2018: 53 725 millió EUR). A könyv szerinti érték változásai megfelelnek az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak.

A fenti hitelfelvételek visszafizetését végső soron az uniós költségvetés garantálja (lásd a 4.1.2. megjegyzést) és ebből következően minden egyes tagállam.

4.1.2.

Hitelfelvételek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

Hitelfelvételek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 0 % - 3,82  % | 0 % - 3,82  % |
| Euratom | 0 % - 5,68  % | 0 % - 5,68  % |
| Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | 2,88  % | 2,88  % - 3,38  % |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | 0,50  % - 3,75  % | 0,50  % - 3,75  % |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | — | 6,91  % - 8,97  % |

2019.12.31.

2018.12.31.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

Euratom

Euratom

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

2,88  %

2,88  %

2,88  % - 3,38  %

2,88  % - 3,38  %

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

—

—

6,91  % - 8,97  %

6,91  % - 8,97  %

2.11.1.2.   Egyéb pénzügyi kötelezettségek

Egyéb pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | |
| Pénzügyilízing-kötelezettségek | 1 244 | 1 331 |
| Részletekben kifizetett épületek | 385 | 314 |
| Egyéb | 144 | 115 |
| | 1 772 | 1 760 |
| Rövid lejáratú | | |
| Pénzügyilízing-kötelezettségek | 97 | 93 |
| Részletekben kifizetett épületek | 36 | 29 |
| Visszatérítendő pénzbírságok | — | 125 |
| Egyéb | 17 | 5 |
| | 149 | 252 |
| Összesen | 1 921 | 2 012 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Pénzügyilízing-kötelezettségek

Pénzügyilízing-kötelezettségek

1 244

1 244

1 331

1 331

Részletekben kifizetett épületek

Részletekben kifizetett épületek

385

385

314

314

Egyéb

Egyéb

144

144

115

115

1 772

1 772

1 760

1 760

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Pénzügyilízing-kötelezettségek

Pénzügyilízing-kötelezettségek

97

97

93

93

Részletekben kifizetett épületek

Részletekben kifizetett épületek

36

36

29

29

Visszatérítendő pénzbírságok

Visszatérítendő pénzbírságok

—

—

125

125

Egyéb

Egyéb

17

17

5

5

149

149

252

252

Összesen

Összesen

1 921

1 921

2 012

2 012

Pénzügyilízing-kötelezettségek

Pénzügyilízing-kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | Jövőben fizetendő összegek |
| 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl | Összes kötelezettség |
| Telek és épületek | 91 | 332 | 788 | 1 211 |
| Egyéb tárgyi eszközök | 5 | 124 | — | 129 |
| Összesen 2019.12.31-én | 97 | 456 | 788 | 1 340 |
| Kamattartalom | 54 | 189 | 157 | 400 |
| Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2019.12.31-én | 150 | 644 | 946 | 1 741 |
| Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2018.12.31-én | 153 | 654 | 1 089 | 1 896 |

millió EUR

Jövőben fizetendő összegek

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Összes kötelezettség

Telek és épületek

Telek és épületek

91

91

332

332

788

788

1 211

1 211

Egyéb tárgyi eszközök

Egyéb tárgyi eszközök

5

5

124

124

—

129

129

Összesen 2019.12.31-én

Összesen 2019.12.31-én

97

97

456

456

788

788

1 340

1 340

Kamattartalom

Kamattartalom

54

54

189

189

157

157

400

400

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2019.12.31-én

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2019.12.31-én

150

150

644

644

946

946

1 741

1 741

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2018.12.31-én

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2018.12.31-én

153

153

654

654

1 089

1 089

1 896

1 896

A lízinghez és épületekhez kapcsolódó fenti összegeket jövőbeli költségvetésekből kell majd finanszírozni.

2.11.2.   
  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| A származtatott pénzügyi eszköz típusa | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Névleges összeg | Valós érték | Névleges összeg | Valós érték |
| Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték | 752 | 10 | 536 | 20 |
| Devizaopció (put spread) | 13 | 2 | 11 | 2 |
| Összes | 765 | 12 | 546 | 22 |
| Hosszú lejáratú | 148 | 9 | 82 | 7 |
| Rövid lejáratú | 617 | 4 | 464 | 15 |

millió EUR

A származtatott pénzügyi eszköz típusa

2019.12.31.

2018.12.31.

Névleges összeg

Valós érték

Névleges összeg

Valós érték

Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték

Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték

752

752

10

10

536

536

20

20

Devizaopció (put spread)

Devizaopció (put spread)

13

13

2

2

11

11

2

2

Összes

Összes

765

765

12

12

546

546

22

22

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

148

148

9

9

82

82

7

7

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

617

617

4

4

464

464

15

15

Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték

Tőkeportfólióra vonatkozó biztosíték

A tőkeportfóliókra vonatkozóan nyújtott biztosítékokat az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként sorolják be, mivel nem felelnek meg a pénzügyigarancia-kötelezettség fogalommeghatározásának – lásd az 1.5.12. megjegyzést. 2019. december 31-én ez a megnevezés elsősorban egy biztosítékot tartalmazott, amelyet az EU a H2020 pénzügyi eszközök (lásd a 2.4.1. megjegyzést) keretében nyújtott az EBB csoport számára a tőkeműveletek portfólióira vonatkozóan. Az EU pénzügyi kötelezettségét a mögöttes beruházások értéke alapján mérik.

1.5.12.

2.4.1.

Devizaopció

Devizaopció

2019. december 31-én az EU egy olyan származtatott pénzügyi eszközt (egy put spread típusú devizaopciót) tartott, amely az ukrajnai kkv-k részére nyújtott hitelekkel kapcsolatban nyújt fedezetet a pénzügyi vállalkozásoknak a deviza (UHA) leértékelődésével szemben, ezzel fokozva a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférést, valamint a hitelfeltételek vonzerejét Ukrajnában. A szerződés feltételei értelmében az EU az UHA/EUR árfolyam leértékelése esetén vételi opciót nyújt partnereinek, minden egyes támogatható hitel esetében, legfeljebb 30 %-nyi uniós hozzájárulás erejéig.

Valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek valósérték-hierarchiája

Valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek valósérték-hierarchiája

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| 1. szint: Jegyzett aktív piaci árak | — | — |
| 2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok | 2 | 2 |
| 3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal | 10 | 20 |
| Összesen | 12 | 22 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

1. szint: Jegyzett aktív piaci árak

1. szint: Jegyzett aktív piaci árak

—

—

—

—

2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok

2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok

2

2

2

2

3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal

3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal

10

10

20

20

Összesen

Összesen

12

12

22

22

2.11.3.   
  Pénzügyigarancia-kötelezettségek

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

Az EBB által az ESBA infrastruktúra és innováció keretén belül folyósított hitelek portfóliójára vonatkozó ESBA-garancia, valamint az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés (ERI) keretében folyósított EBB-hitelekre vonatkozó külső hitelezési megbízatási (ELM) garancia pénzügyigarancia-kötelezettségként kerül besorolásra. 2019. december 31-én az ESBA-val kapcsolatos pénzügyigarancia-kötelezettség összesen nulla EUR-t tett ki (2018: nulla EUR), mivel a garancia keretében várható bevételek meghaladják a várható veszteségeket, míg az ELM ERI garancia összege 20 millió EUR volt (lásd a 4.1.1. megjegyzést).

4.1.1.

2.12.   SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Bruttó összeg | Kiigazítások | Nettó összeg 2019.12.31-én | Bruttó összeg | Kiigazítások | Nettó összeg 2018.12.31-én |
| Költségtérítési igények és számlák: | | | | | | |
| Tagállamok | | | | | | |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 21 | (0) | 21 | 247 | — | 247 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 8 068 | (2 437 ) | 5 631 | 10 761 | (1 724 ) | 9 037 |
| ESZA | 2 882 | (558) | 2 325 | 5 195 | (496) | 4 699 |
| Egyéb | 852 | (45) | 807 | 632 | (75) | 557 |
| Magánjogi és közjogi intézmények | 1 562 | (180) | 1 381 | 1 461 | (179) | 1 282 |
| Költségtérítési igények és beérkezett számlák összesen | 13 384 | (3 220 ) | 10 165 | 18 296 | (2 475 ) | 15 821 |
| EMGA | 16 255 | n.a. | 16 255 | 14 772 | n.a. | 14 772 |
| Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek | | n.a. | — | 769 | n.a. | 769 |
| Egyéb szállítói kötelezettségek | 539 | n.a. | 539 | 570 | n.a. | 570 |
| Egyéb | 283 | n.a. | 283 | 294 | n.a. | 294 |
| Összesen | 30 462 | (3 220 ) | 27 241 | 34 701 | (2 475 ) | 32 227 |

millió EUR

Bruttó összeg

Kiigazítások

Nettó összeg 2019.12.31-én

Bruttó összeg

Kiigazítások

Nettó összeg 2018.12.31-én

Költségtérítési igények és számlák:

Költségtérítési igények és számlák:

Tagállamok

Tagállamok

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

21

21

(0)

(0)

21

21

247

247

—

—

247

247

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

8 068

8 068

(2 437 )

(2 437 )

5 631

5 631

10 761

10 761

(1 724 )

(1 724 )

9 037

9 037

ESZA

ESZA

2 882

2 882

(558)

(558)

2 325

2 325

5 195

5 195

(496)

(496)

4 699

4 699

Egyéb

Egyéb

852

852

(45)

(45)

807

807

632

632

(75)

(75)

557

557

Magánjogi és közjogi intézmények

Magánjogi és közjogi intézmények

1 562

1 562

(180)

(180)

1 381

1 381

1 461

1 461

(179)

(179)

1 282

1 282

Költségtérítési igények és beérkezett számlák összesen

Költségtérítési igények és beérkezett számlák összesen

13 384

13 384

(3 220 )

(3 220 )

10 165

10 165

18 296

18 296

(2 475 )

(2 475 )

15 821

15 821

EMGA

EMGA

16 255

16 255

n.a.

n.a.

16 255

16 255

14 772

14 772

n.a.

n.a.

14 772

14 772

Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek

Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek

n.a.

n.a.

—

—

769

769

n.a.

n.a.

769

769

Egyéb szállítói kötelezettségek

Egyéb szállítói kötelezettségek

539

539

n.a.

n.a.

539

539

570

570

n.a.

n.a.

570

570

Egyéb

Egyéb

283

283

n.a.

n.a.

283

283

294

294

n.a.

n.a.

294

294

Összesen

Összesen

30 462

30 462

(3 220 )

(3 220 )

27 241

27 241

34 701

34 701

(2 475 )

(2 475 )

32 227

32 227

A szállítói kötelezettségek közé tartoznak a beérkezett, de az év végéig még ki nem fizetett számlák és költségtérítési igények. Ezeket kezdetben a beérkező számlákon/költségtérítési igényekben feltüntetett összegeken jelenítik meg. A szállítói kötelezettségeket ezt követően kiigazítják, hogy csak a költségek felülvizsgálatát követően elfogadott összegeket, valamint az elszámolhatónak becsült összegeket tükrözzék. A nem elszámolhatónak becsült összegek a „Kiigazítások” oszlopban szerepelnek; a legnagyobb összegek a strukturális intézkedéseket érintik.

A 2014–2020-as programozási időszakban a strukturális alapokra (ERFA és ESZA), a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra (ETHA) alkalmazandó közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR) előírja, hogy az uniós költségvetést a teljesített időközi kifizetések 10 %-ának szisztematikus visszatartásával kell megvédeni. A CPR számviteli éve (július 1. – június 30.) végét követő februárig az ellenőrzési ciklus lezárult: az irányító hatóságok elvégezték az irányítási ellenőrzéseket, az ellenőrző hatóságok pedig az ellenőrzéseket. A Bizottság megvizsgálja a tagállamokban az illetékes hatóságok által benyújtott megbízhatósági dokumentumokat és a beszámolókat. A végső egyenleg kifizetésére/beszedésére csak ezen értékelés lezárultát és a beszámoló elfogadását követően kerül sor. A 2019 végén e rendelkezés értelmében visszatartott összeg összesen 7,6 milliárd EUR-t tett ki. Ennek az összegnek egy része (2 milliárd EUR) a tagállamok által az elszámolásaikban benyújtott információk alapján nem elszámolható és szintén a „Kiigazítások” oszlopban szerepel. A szállítói kötelezettségek kiigazításainak utolsó elemét a tagállamoknak fizetett egyéb előlegeknek megfelelő azon összegek képezik (lásd a 2.5.2. megjegyzést), amelyeket még az év végéig ki kell fizetni (0,5 milliárd EUR).

2.5.2.

A kohéziós politikával (ERFA, Kohéziós Alap, ESZA) kapcsolatos szállítói kötelezettségek csökkentek. A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó követelések tovább csökkentek 1,9 milliárd EUR-ra (2018: 3,5 milliárd EUR), mivel a Bizottság validálta és kifizette a tagállamok által erre az időszakra vonatkozóan benyújtott végső költségtérítési igényeket. Ezzel párhuzamosan a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó követelések 5,8 milliárd EUR-ra csökkentek (2018: 10 milliárd EUR), mivel december 31-ig az előző évhez képest kevesebb költségtérítési igény érkezett be kifizetésre. A programok végrehajtása azonban folyamatosan halad előre (lásd az ERFA és a Kohéziós Alap kiadásairól szóló 3.9. megjegyzést), amit az is bizonyít, hogy az ERFA és a Kohéziós Alap összes kötelezettsége stabil – lásd a növekedést az elhatárolt kiadásokról szóló 2.13. megjegyzésben.

3.9.

2.13.

Az EMGA szállítói kötelezettségeinek növekedése az összes EMGA-kötelezettségnek a szállítói kötelezettségek és az elhatárolt költségek közötti felosztásához kapcsolódik. Az összes EMGA-kötelezettség stabil maradt, és a múlt évi 44 159 millió EUR-val szemben 44 448 millió EUR-t tett ki. 2019-ben azonban a tagállamok által az év végén már igényelt (szállítói kötelezettségként elszámolt) összegek magasabbak, mint 2018-ban.

Előfinanszírozási kérelmek

Előfinanszírozási kérelmek

A fenti összegeken túl 2019 végéig 0,5 milliárd EUR összegben érkeztek be előfinanszírozási kérelmek, amelyeket év végéig még nem fizettek ki. Az uniós számviteli szabályok szerint ezeket az összegeket nem szállítói kötelezettségként könyvelik le.

Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek

Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek

A saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek a tagállamok uniós költségvetéshez való hozzájárulását jelentik, amelyeket év végén vissza kell téríteni. A költségvetés-módosításokat a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (15) 10. cikkének (3) bekezdése szerint hajtják végre. A 2018. december 31-én fennálló jelentős összeg a 6/2018. számú költségvetés-módosítás 2018. december 12-i elfogadásának volt betudható. Az említett jogi rendelkezés szerint az így kapott összegeket 2019. január első munkanapján visszajuttatták a tagállamokhoz. Ebben az évben nem került sor hasonló költségvetés-módosításra, így nincsenek ilyen kötelezettségek.

15

2.13.   PASSZÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

PASSZÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Elhatárolt költségek | 66 860 | 62 877 |
| Halasztott bevételek | 251 | 96 |
| Egyéb | 116 | 213 |
| Összesen | 67 227 | 63 186 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

Elhatárolt költségek

Elhatárolt költségek

66 860

66 860

62 877

62 877

Halasztott bevételek

Halasztott bevételek

251

251

96

96

Egyéb

Egyéb

116

116

213

213

Összesen

Összesen

67 227

67 227

63 186

63 186

Az elhatárolt költségek megoszlása a következő:

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| EMGA | 28 193 | 29 387 |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 18 583 | 18 687 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 9 525 | 5 863 |
| ESZA | 3 016 | 2 321 |
| Egyéb | 7 542 | 6 619 |
| Összesen | 66 860 | 62 877 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

EMGA

EMGA

28 193

28 193

29 387

29 387

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

18 583

18 583

18 687

18 687

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

9 525

9 525

5 863

5 863

ESZA

ESZA

3 016

3 016

2 321

2 321

Egyéb

Egyéb

7 542

7 542

6 619

6 619

Összesen

Összesen

66 860

66 860

62 877

62 877

Az elhatárolt költségek olyan megjelenített kiadásokat jelentenek, amelyekre vonatkozóan a Bizottsághoz még nem érkezett be költségtérítési igény. A kohéziós politika esetében az ERFA és a Kohéziós Alap elhatárolt kiadásainak (a programok további végrehajtása során történő) emelkedése ellensúlyozza a szállítói kötelezettségek csökkenését, így a tagállamokkal szembeni teljes kötelezettség összege stabil marad (15 156 millió EUR, szemben az előző évi 14 900 millió EUR-val). Az ESZA esetében a kötelezettség teljes összege – az ESZA-kiadások tendenciáját követve – 5 341 millió EUR-ra csökkent (2018: 7 020 millió EUR). Az EMGA csökkenésével kapcsolatban lásd a fenti 2.12. megjegyzést.

2.12.

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

2.14.   TARTALÉKOK

TARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Valós értékelés értékelési tartaléka | 2.14.1 | 391 | 231 |
| Garanciaalap-tartalék | 2.14.2 | 2 870 | 2 849 |
| Egyéb tartalékok | 2.14.3 | 1 776 | 1 881 |
| Összesen | | 5 037 | 4 961 |

millió EUR

Megjegyzés

2019.12.31.

2018.12.31.

Valós értékelés értékelési tartaléka

Valós értékelés értékelési tartaléka

2.14.1

2.14.1

391

391

231

231

Garanciaalap-tartalék

Garanciaalap-tartalék

2.14.2

2.14.2

2 870

2 870

2 849

2 849

Egyéb tartalékok

Egyéb tartalékok

2.14.3

2.14.3

1 776

1 776

1 881

1 881

Összesen

Összesen

5 037

5 037

4 961

4 961

2.14.1.   
  Valós értékelés értékelési tartaléka

Valós értékelés értékelési tartaléka

Az uniós számviteli szabályoknak megfelelően az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékre történő kiigazítása a valós értékelés értékelési tartalékán keresztül történik.

A valós értékelés értékelési tartalékának változásai az időszak során:

A valós értékelés értékelési tartalékának változásai az időszak során:

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve | 200 | (70) |
| Az eredménykimutatásban feltüntetve | (40) | 23 |
| Összesen | 160 | (47) |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve

A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve

200

200

(70)

(70)

Az eredménykimutatásban feltüntetve

Az eredménykimutatásban feltüntetve

(40)

(40)

23

23

Összesen

Összesen

160

160

(47)

(47)

2.14.2.   
  Garanciaalap-tartalék

Garanciaalap-tartalék

Ez a tartalék az EBB külső hitelezési megbízatása keretében az uniós költségvetés által garantált kinnlévő összegek 9 %-os célösszegét tükrözi, amelyet az előírások szerint eszközként kell tartani a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapban (lásd a 2.4.1. megjegyzést).

2.4.1.

2.14.3.   
  Egyéb tartalékok

Egyéb tartalékok

Az összeg elsősorban a felszámolás alatt álló ESZAK tartalékához (1 461 millió EUR) kapcsolódik a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei vonatkozásában, amelyeket az ESZAK felszámolásával összefüggésben hozták létre.

2.15.   TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

| millió EUR |
| --- |
| Tagállamoktól lehívandó összegek 2018.12.31-én | 66 424 |
| A költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak | 1 803 |
| A garanciaalap-tartalék változása | 21 |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése | 14 164 |
| Egyéb tartalékok változása | (56) |
| Az év gazdasági eredménye | (4 796 ) |
| Tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2019.12.31-én | 77 560 |

millió EUR

Tagállamoktól lehívandó összegek 2018.12.31-én

Tagállamoktól lehívandó összegek 2018.12.31-én

66 424

66 424

A költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak

A költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak

1 803

1 803

A garanciaalap-tartalék változása

A garanciaalap-tartalék változása

21

21

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelése

14 164

14 164

Egyéb tartalékok változása

Egyéb tartalékok változása

(56)

(56)

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(4 796 )

(4 796 )

Tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2019.12.31-én

Tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2019.12.31-én

77 560

77 560

Ez az összeg a kiadások azon részét tartalmazza, amely december 31-ig már felmerült az EU-nál, és amelyet jövőbeli költségvetésekből kell finanszírozni. Az eredményszemléletű elszámolás szabályai értelmében igen sok kiadást az N. évben számolnak el, holott tényleges kifizetésükre esetleg csak az N+1. évben (vagy később) és ezért az N+1. (vagy későbbi) év költségvetéséből kerül sor. E kötelezettségeknek a beszámolóban való megjelenítése és az, hogy a megfelelő összegek a jövőbeli költségvetésekből kerülnek finanszírozásra, együttesen azt eredményezik, hogy év végén a kötelezettségek jelentősen meghaladják az eszközöket. A legjelentősebb összegek az EMGA tevékenységeihez és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekhez kapcsolódnak.

Azt is meg kell jegyezni, hogy a fentiek nincsenek hatással a költségvetési eredményre – a költségvetés bevételei minden esetben megegyeznek a költségvetési kiadásokkal, vagy meghaladják azokat, és minden többletbevételt vissza kell juttatni a tagállamokhoz.

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek újraértékelései az e kötelezettségek aktuáriusi értékeléséből eredő aktuáriusi nyereségekhez és veszteségekhez kapcsolódnak. 2018. január 1-jétől a munkavállalói juttatásokra vonatkozó, (az IPSAS 39 standardon alapuló) módosított EAR 12 uniós számviteli szabály alkalmazandó. E szabály szerint az aktuáriusi nyereségeket és veszteségeket a nettó eszközök változásaként jelenítik meg, nem pedig az eredménykimutatásban.

3.   MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: SAJÁT FORRÁSOK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: SAJÁT FORRÁSOK

3.1.   GNI-ALAPÚ FORRÁSOK

GNI-ALAPÚ FORRÁSOK

Az Európai Unió működési bevételeinek fő elemét a saját forrásokból származó bevétel képezi. A saját források három kategóriája közül a legjelentősebb a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) alapú saját forrás, amelyből 2019-ben 108 820 millió EUR bevétel származott (2018: 105 780 millió EUR). A GNI-re valamennyi tagállam esetében azonos kulcsot vetnek ki. A GNI-ből származó bevétel kiegyensúlyozza a bevételeket és a kiadásokat, azaz a költségvetés azon részét finanszírozza, amelyet más jövedelemforrások nem fedeznek. A GNI-bevételek növekedése elsősorban a korábbi (többnyire 2012–2017 közötti) évekre vonatkozó kiigazítások mértékével magyarázható. A GNI-alapokat minden évben frissítik a valós adatokkal, és a tagállamok uniós költségvetéshez való hozzájárulását az aktualizált gazdasági teljesítményüknek megfelelően újraszámítják. Ez az eljárás kulcsfontosságú ahhoz, hogy a tagállamok éves hozzájárulásai tekintetében egyenlő feltételek érvényesüljenek.

3.2.   TRADICIONÁLIS SAJÁT FORRÁSOK

TRADICIONÁLIS SAJÁT FORRÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Vámok | 21 235 | 22 763 |
| Cukorilleték | 0 | 4 |
| Összesen | 21 235 | 22 767 |

millió EUR

2019

2018

Vámok

Vámok

21 235

21 235

22 763

22 763

Cukorilleték

Cukorilleték

0

0

4

4

Összesen

Összesen

21 235

21 235

22 767

22 767

A tradicionális saját források vámokból és cukorilletékből állnak. A tagállamok beszedési költségként a tradicionális saját források 20 %-át tartják vissza, a fenti összegek ezt a csökkentést már tartalmazzák. A vámok csökkenése nagyrészt a kötelezettségszegési eljárásból származó, 2018-ban megjelenített bevétel elmaradásának köszönhető (lásd a 2.6.1.1. megjegyzést).

2.6.1.1.

3.3.   HÉAALAPÚ FORRÁSOK

HÉAALAPÚ FORRÁSOK

A héaforrás az Unió saját forrásai közül a második típusú, mivel ez az adófajta volt az első olyan, amelyet uniós szinten nagyrészt harmonizáltak. A héa-hozzájárulást egy 0,3 %-os egységes kulcsnak az egyes tagállamok héaalapjára való alkalmazásával számítják ki. Az egyes tagállamok héaalapja nem haladhatja meg a tagállamok bruttó nemzeti jövedelme (GNI) összegének 50 %-át. A 2014–2020-as időszakra a 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (16) csökkentett kulcsot (0,15 %) ír elő Németországra, Hollandiára és Svédországra vonatkozóan.

16

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: ÁTRUHÁZÁSOK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: ÁTRUHÁZÁSOK

3.4.   PÉNZBÍRSÁGOK

PÉNZBÍRSÁGOK

A 4 291 millió EUR (2018: 6 740 millió EUR) összegű bevétel egyrészt olyan pénzbírságokhoz kapcsolódik, amelyeket a Bizottság az uniós versenypolitikai szabályok megsértése miatt szabott ki vállalkozásokra, másrészt olyan pénzbírságokhoz, amelyeket a Bizottság az uniós jog megsértése miatt szabott ki tagállamokra. A Bizottság akkor jeleníti meg a pénzbírságokból származó bevételt, amikor elfogadja a pénzbírság kiszabásáról szóló határozatot, és arról hivatalosan értesíti a címzettet. Az összegek elsősorban versenyügyi pénzbírságokhoz kapcsolódnak (4 091 millió EUR). A legnagyobb ügyek az uniós antitröszt szabályok megsértésével kapcsolatosak: a Google-ra kiszabott pénzbírság az online reklámtevékenységekben alkalmazott visszaélésszerű módszerek miatt (1 494 millió EUR); két, devizával kapcsolatos ügyben az azonnali devizakereskedelmi kartellekben való részvétel miatt öt bankra kiszabott pénzbírságok (összesen 1 068 millió EUR); valamint a Mastercardra kiszabott pénzbírság (570 millió EUR) a kereskedők határokon átnyúló kártyafizetési szolgáltatásokhoz való hozzáférésének akadályozása miatt.

3.5.   KIADÁSOK VISSZAFIZETTETÉSE

KIADÁSOK VISSZAFIZETTETÉSE

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Megosztott irányítás | 2 547 | 2 116 |
| Közvetlen irányítás | 65 | 65 |
| Közvetett irányítás | 16 | 34 |
| Összesen | 2 627 | 2 215 |

millió EUR

2019

2018

Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

2 547

2 547

2 116

2 116

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

65

65

65

65

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

16

16

34

34

Összesen

Összesen

2 627

2 627

2 215

2 215

Ez a megnevezés elsősorban a Bizottság által kibocsátott és beszedett (vagy a Bizottság számviteli rendszerében könyvelt későbbi kifizetésekkel szemben beszámított – vagyis levont) visszafizetési felszólításokat fedi le, melyek az uniós költségvetésből korábban kifizetett kiadások visszafizettetését szolgálják. A visszafizettetések kontrollokon, ellenőrzéseken vagy támogathatósági elemzéseken alapulnak, ezért ezek a műveletek védik az uniós költségvetést a jogszabályok megsértésével felmerült kiadásokkal szemben.

E megnevezés emellett tartalmazza a tagállamok által az EMGA-kedvezményezettekkel szemben kibocsátott visszafizetési felszólításokat, valamint az elhatárolt jövedelmek előző és a folyó év végi becslései közötti eltérést.

A fenti táblázatban szereplő összegek a visszafizetési felszólítások kibocsátása révén keletkezett bevételeket mutatják. Ezért az adatok nem tartalmazhatják és nem is tartalmazzák teljeskörűen az uniós költségvetés védelme érdekében hozott intézkedéseket, különösképpen nem a kohéziós politika területén, ahol olyan egyedi mechanizmusok biztosítják a nem elszámolható kiadások visszafizettetését, melyek többsége nem igényli visszafizetési felszólítás kibocsátását. Az adatok nem tartalmazzák a kiadások ellentételezése révén visszafizettetett összegeket, a visszavonások révén visszafizettetett összegeket és az előfinanszírozási összegek visszafizettetését.

A teljes összeg legnagyobb részét a megosztott irányítás alá tartozó visszafizettetések teszik ki:

Mezőgazdaság: EMGA és vidékfejlesztés

Mezőgazdaság: EMGA és vidékfejlesztés

Az EMGA és az EMVA keretében e megnevezés alatt éves bevételként rögzített összegek a következőkhöz kapcsolódnak: az év során meghozott pénzügyi korrekciók, a tagállamok által bevallott és az év folyamán visszafizettetett visszafizettetések, valamint a csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos, a tagállamok által bevallott és az év végén kinnlévő visszafizetendő összegek nettó emelkedése.

Kohéziós politika

Kohéziós politika

A kohéziós politikához kapcsolódó főbb összegek 1,4 milliárd EUR elhatárolt bevételre vonatkoznak (2018: 1,1 milliárd EUR), amelyet a Bizottság várhatóan vissza fog fizettetni a tagállamokkal. A visszafizettetésre a tagállamok által 2020 elején benyújtott éves elszámolások vizsgálatának és elfogadásának eredményeként kerül majd sor. A tagállamok éves beszámolóinak elfogadására vonatkozó eljárást a kohézió területén a 2014–2020 közötti programozási időszak tekintetében vezették be.

3.6.   NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Harmadik országok hozzájárulásai | 1 485 | 1 376 |
| Személyzeti adók és hozzájárulások | 1 299 | 1 268 |
| Tagállami hozzájárulások a külső segélyekhez | 331 | 594 |
| Eszközátruházás | 60 | 85 |
| Céltartalékok kiigazítása | 41 | 100 |
| Mezőgazdasági lefölözések | 2 | 4 |
| Költségvetési kiigazítások | (1 719 ) | (726) |
| Egyéb | 574 | 612 |
| Összesen | 2 072 | 3 312 |

millió EUR

2019

2018

Harmadik országok hozzájárulásai

Harmadik országok hozzájárulásai

1 485

1 485

1 376

1 376

Személyzeti adók és hozzájárulások

Személyzeti adók és hozzájárulások

1 299

1 299

1 268

1 268

Tagállami hozzájárulások a külső segélyekhez

Tagállami hozzájárulások a külső segélyekhez

331

331

594

594

Eszközátruházás

Eszközátruházás

60

60

85

85

Céltartalékok kiigazítása

Céltartalékok kiigazítása

41

41

100

100

Mezőgazdasági lefölözések

Mezőgazdasági lefölözések

2

2

4

4

Költségvetési kiigazítások

Költségvetési kiigazítások

(1 719 )

(1 719 )

(726)

(726)

Egyéb

Egyéb

574

574

612

612

Összesen

Összesen

2 072

2 072

3 312

3 312

A harmadik országok hozzájárulásai az EFTA-országoktól és az előcsatlakozási támogatásban részesülő országoktól származó hozzájárulások.

A személyzeti adókból és hozzájárulásokból származó bevételek elsősorban a személyzeti illetményekből való levonásokhoz kapcsolódnak. E kategórián belül a nyugdíjjárulékok és a jövedelemadó jelenti a legnagyobb összegeket.

A külső segélyekhez való tagállami hozzájárulások elsősorban a törökországi menekülteket támogató eszköz létrehozásához nyújtott összegeket jelentik.

Az eszközátruházásból származó bevétel elsősorban a Kopernikusz program alá tartozó műholdaknak az Európai Űrügynökségtől a Bizottságra való átruházásához kapcsolódik (lásd a 2.2. megjegyzést). Ez az átruházás az uniós számviteli szabályok értelmében nem visszterhes ügylet, és a jelenleg még nem aktivált többi Kopernikusz műholdra vonatkozóan későbbi időszakokban is elő fog fordulni.

2.2.

A költségvetési kiigazítások negatív összeget eredményeztek, mivel az előző évi 1 803 millió EUR (2018: 555 millió EUR) összegű költségvetési többletből származó pozitív hatást túlkompenzálták a 3 443 millió EUR (2018: 1 292 millió EUR) összegű GNI-/héakiigazítások.

A nem visszterhes ügyletekből származó egyéb bevételek közé tartoznak a Fusion for Energyhez – a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozáshoz – nyújtott 151 millió EUR összegű tagállami hozzájárulások.

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

3.7.   PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Kamat: | | |
| Késedelmes kifizetésekből | 133 | 1 458 |
| Hitelek | 1 180 | 1 265 |
| Egyéb | 70 | 68 |
| A pénzügyigarancia-kötelezettség díja | 193 | 121 |
| Osztalék | 29 | 103 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó pénzügyi bevétel | 125 | 29 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált nettó nyereség | 82 | 23 |
| Egyéb | 4 | 48 |
| Összesen | 1 817 | 3 115 |

millió EUR

2019

2018

Kamat:

Kamat:

Késedelmes kifizetésekből

Késedelmes kifizetésekből

133

133

1 458

1 458

Hitelek

Hitelek

1 180

1 180

1 265

1 265

Egyéb

Egyéb

70

70

68

68

A pénzügyigarancia-kötelezettség díja

A pénzügyigarancia-kötelezettség díja

193

193

121

121

Osztalék

Osztalék

29

29

103

103

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó pénzügyi bevétel

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó pénzügyi bevétel

125

125

29

29

Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált nettó nyereség

Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált nettó nyereség

82

82

23

23

Egyéb

Egyéb

4

4

48

48

Összesen

Összesen

1 817

1 817

3 115

3 115

A 2018. évi késedelmi kamat magában foglalta az Egyesült Királyság kötelezettségszegési ügyével és a TOR ellenőrzési jelentésekkel kapcsolatos jelentős kezdeti késedelmi kamatbevételt (lásd a 2.6.1.1. megjegyzést). Ebben az évben többletbevételt jelenítettek meg a kötelezettségszegési ügyre vonatkozóan, valamint lefelé igazították a TOR ellenőrzési jelentésekkel kapcsolatos kamatokat (lásd a 2.6.1.1. megjegyzést).

2.6.1.1.

2.6.1.1.

A hitelekből származó kamatbevétel elsősorban pénzügyi támogatásra nyújtott hitelekhez kapcsolódik (lásd a 2.4.3. megjegyzést).

2.4.3.

3.8.   VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Szolgáltatási díjak (ügynökségek) | 592 | 602 |
| Devizaárfolyam-nyereség | 347 | 329 |
| Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó díjbevételek | 43 | 54 |
| Részesedés az EBA nettó eredményéből | 53 | 37 |
| Áruk értékesítése | 31 | 33 |
| Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó bevételek | 5 | 27 |
| Egyéb | 227 | 297 |
| Összesen | 1 298 | 1 379 |

millió EUR

2019

2018

Szolgáltatási díjak (ügynökségek)

Szolgáltatási díjak (ügynökségek)

592

592

602

602

Devizaárfolyam-nyereség

Devizaárfolyam-nyereség

347

347

329

329

Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó díjbevételek

Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó díjbevételek

43

43

54

54

Részesedés az EBA nettó eredményéből

Részesedés az EBA nettó eredményéből

53

53

37

37

Áruk értékesítése

Áruk értékesítése

31

31

33

33

Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó bevételek

Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó bevételek

5

5

27

27

Egyéb

Egyéb

227

227

297

297

Összesen

Összesen

1 298

1 298

1 379

1 379

A szolgáltatási díjak főként az Európai Gyógyszerügynökség által felszámított forgalombahozatali engedélyezési díjakat és az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala által beszedett védjegydíjakat foglalják magukban.

KIADÁSOK

KIADÁSOK

3.9.   MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS

MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS

| millió EUR |
| --- |
| Tagállamok által végrehajtott | 2019 | 2018 |
| Európai Mezőgazdasági Garanciaalap | 43 951 | 43 527 |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 13 541 | 13 149 |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap | 35 178 | 30 230 |
| Európai Szociális Alap | 11 218 | 11 935 |
| Egyéb | 2 608 | 2 826 |
| Összesen | 106 495 | 101 666 |

millió EUR

Tagállamok által végrehajtott

2019

2018

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

43 951

43 951

43 527

43 527

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

13 541

13 541

13 149

13 149

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

35 178

35 178

30 230

30 230

Európai Szociális Alap

Európai Szociális Alap

11 218

11 218

11 935

11 935

Egyéb

Egyéb

2 608

2 608

2 826

2 826

Összesen

Összesen

106 495

106 495

101 666

101 666

A növekedés elsősorban a kohéziós politikát (ERFA, Kohéziós Alap) érinti, ahol szinte minden kiadás a jelenlegi programozási időszakhoz kapcsolódik, amelyben tovább folytatódik a végrehajtás.

Az egyéb kiadások elsősorban a következőket foglalják magukban: menekültügy és migráció (0,6 milliárd EUR), a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (0,5 milliárd EUR), belső biztonság (0,4 milliárd EUR), az Európai Unió Szolidaritási Alapja (0,4 milliárd EUR) és Európai Tengerügyi és Halászati Alap (0,7 milliárd EUR). A tavalyi évhez viszonyított csökkenés főként az Európai Unió Szolidaritási Alapjához kapcsolódik.

3.10.   KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁS

KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁS

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Bizottság által végrehajtott | 8 435 | 8 120 |
| Uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott | 10 095 | 8 964 |
| Vagyonkezelői alapok által végrehajtott | 412 | 468 |
| Összesen | 18 942 | 17 551 |

millió EUR

2019

2018

Bizottság által végrehajtott

Bizottság által végrehajtott

8 435

8 435

8 120

8 120

Uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott

Uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott

10 095

10 095

8 964

8 964

Vagyonkezelői alapok által végrehajtott

Vagyonkezelői alapok által végrehajtott

412

412

468

468

Összesen

Összesen

18 942

18 942

17 551

17 551

Ezen összegek elsősorban a kutatási politika végrehajtását (7,7 milliárd EUR), az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) közlekedési ágát (3,1 milliárd EUR), a fejlesztési együttműködési eszközt (1,4 milliárd EUR) és az európai szomszédságpolitikát (1,1 milliárd EUR) érintik.

Az uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott, közvetlen irányítású kiadások növekedése főként (0,8 milliárd EUR összegben) az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökségéhez (INEA), és legnagyobb részben a CEF közlekedési részéhez kapcsolódik. A CEF–Közlekedés az európai közlekedés-infrastrukturális politika végrehajtására szolgáló finanszírozási eszköz, amelynek célja új közlekedési infrastruktúra kiépítése, illetve a meglévő infrastruktúra korszerűsítése/felújítása Európában.

3.11.   KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS

KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott | 3 131 | 3 396 |
| Harmadik országok által végrehajtott | 637 | 679 |
| Nemzetközi szervezetek által végrehajtott | 3 448 | 3 337 |
| Egyéb jogalanyok által végrehajtott | 2 875 | 3 569 |
| Összesen | 10 091 | 10 981 |

millió EUR

2019

2018

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

3 131

3 131

3 396

3 396

Harmadik országok által végrehajtott

Harmadik országok által végrehajtott

637

637

679

679

Nemzetközi szervezetek által végrehajtott

Nemzetközi szervezetek által végrehajtott

3 448

3 448

3 337

3 337

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

2 875

2 875

3 569

3 569

Összesen

Összesen

10 091

10 091

10 981

10 981

A közvetett irányítású kiadásokból 4,2 milliárd EUR külső fellépésekhez kapcsolódik (elsősorban az előcsatlakozás, a humanitárius segítségnyújtás, a nemzetközi együttműködés és a szomszédság terén). További 5,8 milliárd EUR kapcsolódik Európa versenyképességének növeléséhez (olyan területeken, mint a kutatás, a műholdas navigációs rendszerek és az oktatás). Az egyéb jogalanyok által végrehajtott kiadások csökkenése elsősorban az oktatáshoz (Erasmus) kapcsolódik.

3.12.   SZEMÉLYZETI ÉS NYUGDÍJKÖLTSÉGEK

SZEMÉLYZETI ÉS NYUGDÍJKÖLTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Személyzeti költségek | 6 692 | 6 454 |
| Nyugdíjköltségek | 4 674 | 4 476 |
| Összesen | 11 366 | 10 929 |

millió EUR

2019

2018

Személyzeti költségek

Személyzeti költségek

6 692

6 692

6 454

6 454

Nyugdíjköltségek

Nyugdíjköltségek

4 674

4 674

4 476

4 476

Összesen

Összesen

11 366

11 366

10 929

10 929

A nyugdíjköltségek azokat a változásokat is tartalmazzák, amelyek a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségeknek az aktuáriusi feltételezésektől különböző tényezőkön alapuló aktuáriusi értékelése nyomán merültek fel. Ezért nem azonosak a tényleges éves nyugdíjkifizetésekkel, amelyek lényegesen alacsonyabbak.

3.13.   FINANSZÍROZÁSI KÖLTSÉGEK

FINANSZÍROZÁSI KÖLTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Kamatráfordítások: | | |
| Hitelfelvételek | 1 174 | 1 260 |
| Egyéb | 23 | 26 |
| Hitelekből és követelésekből származó értékvesztés miatti veszteségek | 105 | 126 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó veszteség | 57 | 95 |
| Pénzügyi lízingek | 70 | 73 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztés miatti vesztesége | 19 | 25 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált veszteség | 7 | 21 |
| Egyéb | 36 | 50 |
| Összesen | 1 491 | 1 677 |

millió EUR

2019

2018

Kamatráfordítások:

Kamatráfordítások:

Hitelfelvételek

Hitelfelvételek

1 174

1 174

1 260

1 260

Egyéb

Egyéb

23

23

26

26

Hitelekből és követelésekből származó értékvesztés miatti veszteségek

Hitelekből és követelésekből származó értékvesztés miatti veszteségek

105

105

126

126

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó veszteség

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó veszteség

57

57

95

95

Pénzügyi lízingek

Pénzügyi lízingek

70

70

73

73

Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztés miatti vesztesége

Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztés miatti vesztesége

19

19

25

25

Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált veszteség

Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált veszteség

7

7

21

21

Egyéb

Egyéb

36

36

50

50

Összesen

Összesen

1 491

1 491

1 677

1 677

A hitelfelvételeken keletkezett kamatráfordítás összege elsősorban a pénzügyi támogatások keretében nyújtott hiteleken keletkezett kamatbevétel összegének felel meg (back-to-back tranzakciók).

3.14.   EGYÉB KIADÁSOK

EGYÉB KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Igazgatási és informatikai kiadások | 2 540 | 2 313 |
| Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó kiadások | 1 630 | 1 608 |
| Céltartalékok kiigazítása | 1 294 | 923 |
| Devizaárfolyam-veszteség | 343 | 341 |
| Működésilízing-kiadások | 442 | 424 |
| Pénzbírságok Bíróság általi csökkentése | 91 | 1 |
| Egyéb | 769 | 598 |
| Összesen | 7 109 | 6 208 |

millió EUR

2019

2018

Igazgatási és informatikai kiadások

Igazgatási és informatikai kiadások

2 540

2 540

2 313

2 313

Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó kiadások

Tárgyi eszközökhöz kapcsolódó kiadások

1 630

1 630

1 608

1 608

Céltartalékok kiigazítása

Céltartalékok kiigazítása

1 294

1 294

923

923

Devizaárfolyam-veszteség

Devizaárfolyam-veszteség

343

343

341

341

Működésilízing-kiadások

Működésilízing-kiadások

442

442

424

424

Pénzbírságok Bíróság általi csökkentése

Pénzbírságok Bíróság általi csökkentése

91

91

1

1

Egyéb

Egyéb

769

769

598

598

Összesen

Összesen

7 109

7 109

6 208

6 208

Az igazgatási és informatikai kiadások alatt kutatás-fejlesztéshez kapcsolódó költségek is szerepelnek a következők szerint:

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Kutatási költségek | 398 | 385 |
| Nem aktivált fejlesztési költségek | 119 | 106 |
| Összesen | 517 | 491 |

millió EUR

2019

2018

Kutatási költségek

Kutatási költségek

398

398

385

385

Nem aktivált fejlesztési költségek

Nem aktivált fejlesztési költségek

119

119

106

106

Összesen

Összesen

517

517

491

491

3.15.   SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| | Intelligens és inkluzív növekedés | Fenntartható növekedés | Biztonság és uniós polgárság | Globális Európa | Igazgatás | A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt (5) | Összesen |
| GNI-alapú források | — | — | — | — | — | 108 820 | 108 820 |
| Tradicionális saját források | — | — | — | — | — | 21 235 | 21 235 |
| Héa | — | — | — | — | — | 18 128 | 18 128 |
| Pénzbírságok | — | — | — | — | — | 4 291 | 4 291 |
| Kiadások visszafizettetése | 1 520 | 1 076 | 10 | 22 | 0 | 0 | 2 627 |
| Egyéb | 1 202 | 29 | 43 | 214 | 5 176 | (4 592 ) | 2 072 |
| Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel | 2 722 | 1 104 | 54 | 235 | 5 176 | 147 882 | 157 174 |
| Pénzügyi bevételek | 423 | 1 | 0 | 11 | 0 | 1 383 | 1 817 |
| Egyéb | 155 | (12) | (5) | 13 | 283 | 864 | 1 298 |
| Visszterhes ügyletekből származó bevétel | 578 | (11) | (5) | 24 | 283 | 2 247 | 3 116 |
| Összes bevétel | 3 300 | 1 093 | 49 | 260 | 5 459 | 150 129 | 160 289 |
| Tagállamok által végrehajtott kiadások: | | | | | | | |
| EMGA | — | (43 951 ) | — | — | — | — | (43 951 ) |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | — | (13 541 ) | — | — | — | — | (13 541 ) |
| ERFA és Kohéziós Alap | (35 178 ) | — | — | — | — | — | (35 178 ) |
| ESZA | (11 218 ) | — | — | — | — | — | (11 218 ) |
| Egyéb | (512) | (668) | (1 382 ) | (46) | — | (0) | (2 608 ) |
| A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott | (12 763 ) | (676) | (1 060 ) | (4 446 ) | (19) | 23 | (18 942 ) |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott | (2 799 ) | (62) | (927) | (32) | — | 689 | (3 131 ) |
| Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott | (526) | (2) | (242) | (3 314 ) | (0) | — | (4 085 ) |
| Egyéb jogalanyok által végrehajtott | (2 037 ) | (1) | (1) | (839) | (0) | 3 | (2 875 ) |
| Személyzeti és nyugdíjköltségek | (1 637 ) | (350) | (444) | (604) | (7 222 ) | (1 110 ) | (11 366 ) |
| Finanszírozási költségek | (113) | (56) | (0) | (9) | (104) | (1 209 ) | (1 491 ) |
| Egyéb kiadások | (2 287 ) | (493) | (137) | (136) | (3 640 ) | (415) | (7 109 ) |
| Összes kiadás | (69 070 ) | (59 800 ) | (4 194 ) | (9 427 ) | (10 985 ) | (2 018 ) | (155 493 ) |
| Az év gazdasági eredménye | (65 770 ) | (58 707 ) | (4 145 ) | (9 167 ) | (5 526 ) | 148 111 | 4 796 |

millió EUR

Intelligens és inkluzív növekedés

Fenntartható növekedés

Biztonság és uniós polgárság

Globális Európa

Igazgatás

A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt (5)

5

Összesen

GNI-alapú források

GNI-alapú források

—

—

—

—

—

108 820

108 820

108 820

108 820

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

—

—

—

—

—

21 235

21 235

21 235

21 235

Héa

Héa

—

—

—

—

—

18 128

18 128

18 128

18 128

Pénzbírságok

Pénzbírságok

—

—

—

—

—

4 291

4 291

4 291

4 291

Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

1 520

1 520

1 076

1 076

10

10

22

22

0

0

0

0

2 627

2 627

Egyéb

Egyéb

1 202

1 202

29

29

43

43

214

214

5 176

5 176

(4 592 )

(4 592 )

2 072

2 072

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

2 722

2 722

1 104

1 104

54

54

235

235

5 176

5 176

147 882

147 882

157 174

157 174

Pénzügyi bevételek

Pénzügyi bevételek

423

423

1

1

0

0

11

11

0

0

1 383

1 383

1 817

1 817

Egyéb

Egyéb

155

155

(12)

(12)

(5)

(5)

13

13

283

283

864

864

1 298

1 298

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

578

578

(11)

(11)

(5)

(5)

24

24

283

283

2 247

2 247

3 116

3 116

Összes bevétel

Összes bevétel

3 300

3 300

1 093

1 093

49

49

260

260

5 459

5 459

150 129

150 129

160 289

160 289

Tagállamok által végrehajtott kiadások:

Tagállamok által végrehajtott kiadások:

EMGA

EMGA

—

(43 951 )

(43 951 )

—

—

—

—

(43 951 )

(43 951 )

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

—

(13 541 )

(13 541 )

—

—

—

—

(13 541 )

(13 541 )

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

(35 178 )

(35 178 )

—

—

—

—

—

(35 178 )

(35 178 )

ESZA

ESZA

(11 218 )

(11 218 )

—

—

—

—

—

(11 218 )

(11 218 )

Egyéb

Egyéb

(512)

(512)

(668)

(668)

(1 382 )

(1 382 )

(46)

(46)

—

(0)

(0)

(2 608 )

(2 608 )

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

(12 763 )

(12 763 )

(676)

(676)

(1 060 )

(1 060 )

(4 446 )

(4 446 )

(19)

(19)

23

23

(18 942 )

(18 942 )

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

(2 799 )

(2 799 )

(62)

(62)

(927)

(927)

(32)

(32)

—

689

689

(3 131 )

(3 131 )

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

(526)

(526)

(2)

(2)

(242)

(242)

(3 314 )

(3 314 )

(0)

(0)

—

(4 085 )

(4 085 )

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

(2 037 )

(2 037 )

(1)

(1)

(1)

(1)

(839)

(839)

(0)

(0)

3

3

(2 875 )

(2 875 )

Személyzeti és nyugdíjköltségek

Személyzeti és nyugdíjköltségek

(1 637 )

(1 637 )

(350)

(350)

(444)

(444)

(604)

(604)

(7 222 )

(7 222 )

(1 110 )

(1 110 )

(11 366 )

(11 366 )

Finanszírozási költségek

Finanszírozási költségek

(113)

(113)

(56)

(56)

(0)

(0)

(9)

(9)

(104)

(104)

(1 209 )

(1 209 )

(1 491 )

(1 491 )

Egyéb kiadások

Egyéb kiadások

(2 287 )

(2 287 )

(493)

(493)

(137)

(137)

(136)

(136)

(3 640 )

(3 640 )

(415)

(415)

(7 109 )

(7 109 )

Összes kiadás

Összes kiadás

(69 070 )

(69 070 )

(59 800 )

(59 800 )

(4 194 )

(4 194 )

(9 427 )

(9 427 )

(10 985 )

(10 985 )

(2 018 )

(2 018 )

(155 493 )

(155 493 )

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(65 770 )

(65 770 )

(58 707 )

(58 707 )

(4 145 )

(4 145 )

(9 167 )

(9 167 )

(5 526 )

(5 526 )

148 111

148 111

4 796

4 796

A bevételeknek és kiadásoknak a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontása becslésen alapul, mivel nem minden kötelezettségvállalás kapcsolódik a többéves pénzügyi keret valamelyik fejezetéhez.

4.   FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK ÉS ESZKÖZÖK

4.1.   FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

A függő kötelezettségek az EU olyan lehetséges jövőbeli kifizetési kötelezettségei, amelyek múltbeli események vagy jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalások miatt merülhetnek fel, és amelyek nem teljes mértékben az EU ellenőrzése alatt álló jövőbeli eseményektől függenek. Elsősorban (hitelekre és pénzügyi támogatási programokra vonatkozóan) nyújtott pénzügyi garanciákhoz és jogi kockázatokhoz kapcsolódnak. A pénzbírságokhoz és a pénzeszközök által fedezett garanciákhoz (lásd a 2.4.1. megjegyzést) kapcsolódók kivételével valamennyi függő kötelezettséget – esedékessé válásakor – az uniós költségvetésből (és így az uniós tagállamok által) finanszíroznak az elkövetkező években.

2.4.1.

4.1.1.   
  Költségvetési biztosítékok

Költségvetési biztosítékok

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Felső határ | Aláírt | Folyósított | Felső határ | Aláírt | Folyósított |
| Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák | 37 929 | 31 521 | 20 014 | 40 417 | 30 889 | 20 510 |
| ESBA-garanciák | 25 797 | 21 889 | 17 634 | 25 898 | 19 842 | 15 764 |
| EFFA-garancia | 50 | — | — | — | — | — |
| Összesen | 63 775 | 53 410 | 37 648 | 66 315 | 50 731 | 36 273 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

Felső határ

Aláírt

Folyósított

Felső határ

Aláírt

Folyósított

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

37 929

37 929

31 521

31 521

20 014

20 014

40 417

40 417

30 889

30 889

20 510

20 510

ESBA-garanciák

ESBA-garanciák

25 797

25 797

21 889

21 889

17 634

17 634

25 898

25 898

19 842

19 842

15 764

15 764

EFFA-garancia

EFFA-garancia

50

50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Összesen

Összesen

63 775

63 775

53 410

53 410

37 648

37 648

66 315

66 315

50 731

50 731

36 273

36 273

A fenti táblázat azt mutatja, hogy az uniós költségvetés milyen mértékben van kitéve az EBB csoport vagy más pénzügyi intézmények által nyújtott garanciákhoz kapcsolódó lehetséges jövőbeli kifizetéseknek. A folyósított összegek a végső kedvezményezettek részére már nyújtott összegeket jelentik, míg az aláírt összegek a folyósított összegeken felül magukban foglalják a kedvezményezettekkel vagy pénzügyi közvetítőkkel már aláírt megállapodások szerinti, még nem folyósított összegeket is (15 762 millió EUR). A felső határ azt a teljes garanciát jelenti, amelyet az uniós költségvetés és így a tagállamok vállaltak a fedezetre, mivel az EU 2019. december 31-i maximális kitettségének közzététele érdekében az aláírásra engedélyezett, de még alá nem írt műveleteket is figyelembe kell venni (10 365 millió EUR). Az összegek az említett programokra vonatkozóan megjelenített pénzügyi céltartalékok vagy pénzügyi kötelezettségek levonásával kerülnek bemutatásra.

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

Az uniós költségvetés garanciát vállal az EBB által saját forrásaiból harmadik országoknak nyújtott és aláírt hitelekre. 2019. december 31-én az uniós garancia által fedezett kinnlévő összeg 20 014 millió EUR-t tett ki (2018: 20 510 millió EUR). Az uniós költségvetés garantál:

| — | 19 074 millió EUR-t (2018: 19 360 millió EUR) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapon keresztül (lásd a 2.4.1. megjegyzést), valamint |
| --- | --- |

—

19 074 millió EUR-t (2018: 19 360 millió EUR) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapon keresztül (lásd a 2.4.1. megjegyzést), valamint

2.4.1.

| — | 940 millió EUR-t (2018: 1 150 millió EUR) közvetlenül a tagállamok részére a csatlakozás előtt nyújtott hitelek tekintetében. |
| --- | --- |

—

940 millió EUR-t (2018: 1 150 millió EUR) közvetlenül a tagállamok részére a csatlakozás előtt nyújtott hitelek tekintetében.

A fentiekben folyósítottként kimutatott 20 014 millió EUR-n felül az EU további 161 millió EUR összegű garanciát biztosít Szíriának nyújtott kinnlévő hitelekre, amelyekre vonatkozóan céltartalékokat hoztak létre, valamint 20 millió EUR összegű, pénzügyigarancia-kötelezettségként megjelenített garanciát biztosít az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés magánszektor-megbízatására vonatkozóan (lásd alább).

Az EBB által nyújtott hitelekhez kapcsolódó uniós külső hitelezési megbízatási garanciák a 2007 után aláírt megállapodások (2007–2013 és 2014–2020 közötti megbízatások) fennálló egyenlegeinek 65 %-ára korlátozódnak. A 2007 előtti megállapodások vonatkozásában az uniós garancia a hitel engedélyezett összege felső határának bizonyos százalékára (a legtöbb esetben 65 %-ára, de 70, 75 vagy 100 %-ára is) korlátozódik. Ha a hitelösszeg a felső határt nem éri el, az uniós garancia a teljes összeget fedezi.

Az (EU) 2018/412 határozat (17) értelmében maximálisan 2,3 milliárd EUR-t lehet elkülöníteni az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés keretében a menekültek, a migránsok, valamint a fogadó- és tranzitközösségek hosszú távú gazdasági rezilienciájára irányuló projektek magánszektorbeli hitelezési megbízatására. Az EBB 2019-ben teljesítette az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés első magánszektor-megbízatási műveleteivel kapcsolatos folyósításokat. Az uniós költségvetés ellentételezést kap az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés magánszektor-megbízatása keretében az EBB hitelnyújtási műveleteihez nyújtott garanciákkal kapcsolatban vállalt kockázatért, ezért az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés magánszektor-megbízatásának garanciája pénzügyi garanciaként kerül elszámolásra (lásd a 2.11.3. megjegyzést).

17

2.11.3.

Az uniós garancia kifizetéseit a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapból teljesítik – lásd a 2.4.1. megjegyzést. 2019-ben 55 millió EUR összegben fizettek ki garancialehívásokat a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapból (2018: 56 millió EUR).

2.4.1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) garancia

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) garancia

Az ESBA az EBB csoport kockázatviselési kapacitásának növelésére irányuló kezdeményezés, amelynek révén az EBB növelheti befektetéseit az EU-ban. Az ESBA célja az EU-n belüli további beruházások, valamint a kisvállalkozások finanszírozási eszközökhöz való hozzáférésének támogatása. Az uniós költségvetés az EU és az EBB közötti megállapodás (a továbbiakban: az ESBA-megállapodás) alapján legfeljebb 26 milliárd EUR összegű garanciát (a továbbiakban: az ESBA uniós garancia) nyújt annak érdekében, hogy megvédje az EBB-t a finanszírozási és beruházási műveleteiből eredő esetleges veszteségekkel szemben.

Az ESBA műveleteit két keretben hajtják végre: az egyik az EBB által végrehajtott infrastruktúra és innováció keret (19,5 milliárd EUR összegű ESBA uniós garancia), a másik pedig az EBA által végrehajtott kkv-keret (6,5 milliárd EUR összegű ESBA uniós garancia); mindkettő rendelkezik adósságportfólióval és tőkeportfólióval. Az EBA az EBB-vel kötött megállapodás értelmében egy EBB-garancia alapján jár el, amelyre az ESBA-megállapodás értelmében az ESBA uniós garanciája vállal viszontgaranciát.

Az EU és a EBB eltérő szerepet tölt be az ESBA-n belül. Az ESBA-t az EBB-n belül hozták létre, amely a műveleteket (adósság- és tőkebefektetések) finanszírozza, ehhez pedig a tőkepiacokon hitelt vesz fel. Az EBB függetlenül hozza meg a beruházási döntéseket, a műveleteket pedig saját szabályainak és eljárásainak megfelelően irányítja. E műveletekhez az EU biztosítja a garanciát, és a garancia felső határáig fedezi az EBB veszteségeit.

Annak biztosítása érdekében, hogy az ESBA keretében végzett beruházások célja továbbra is a piaci hiányosságok kezelése legyen, és így azok jogosultak legyenek az uniós garancia nyújtotta védelemre, külön ezt a célt szolgáló irányítási struktúrát hoztak létre. Ennek része egyfelől egy független szakértőkből álló beruházási bizottság, amely megvizsgál minden egyes, az EBB által az infrastruktúra és innováció kereten belül javasolt projektet, hogy azok jogosultak-e az uniós garanciafedezetre, másfelől az ESBA irányítóbizottsága, amely a program felügyeletét biztosítja.

Mivel az uniós (és az IPSAS) számviteli szabályok konszolidációra vonatkozó ellenőrzési kritériumai és számviteli követelményei nem teljesülnek, az érintett garantált eszközök nem tartoznak bele az EU összevont éves beszámolójába.

Az ESBA keretében az EBB csoport számára nyújtott uniós garancia az infrastruktúra és innováció keret adósságportfóliója tekintetében pénzügyigarancia-kötelezettségként (lásd a 2.11.3. megjegyzést), a kkv-keret adósságportfóliója tekintetében pénzügyi céltartalékként, valamint mindkét tőkeportfólió esetében származtatott pénzügyi eszközként (az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként vagy kötelezettségként) kerül elszámolásra (lásd a 2.4.2. megjegyzést). Ezenfelül ez a megjegyzés tartalmazza a nyújtott ESBA-garanciához kapcsolódó függő kötelezettséget. Az ESBA függő kötelezettsége a COSME, a Horizont 2020, a kulturális és kreatív ágazatok hitelgarancia-eszköze és az EaSI-programok műveleteit foglalja magában az ESBA uniós garanciája által a kkv-keret adósságportfóliója keretében fedezett rész tekintetében, és az erre a portfólióra vonatkozóan megjelenített 74 millió EUR összegű pénzügyi céltartalékok nélkül kerül bemutatásra, amint az a 2.10. megjegyzés „Pénzügyi céltartalékok” megnevezésében szerepel.

2.11.3.

2.4.2.

2.10.

Az olyan uniós garanciafizetéseket, amelyekre az ESBA EBB-nél vezetett elszámolási számláján lévő uniós bevételek nem nyújtanak fedezetet, az ESBA garanciaalapja teljesíti – lásd a 2.4.1. megjegyzést. 2019-ben nem fizettek ki garancialehívásokat az ESBA-garanciaalapból (2018: 61 millió EUR).

2.4.1.

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

Az EFFA-rendelet által létrehozott Európai Fenntartható Fejlődési Alap egy olyan kezdeményezés, amelynek célja, hogy a fenntartható fejlődés megvalósításához való hozzájárulásnak és a migráció konkrét társadalmi-gazdasági kiváltó okai kezelésének az eszközeként támogassa a beruházásokat Afrikában és az európai szomszédságban. Az EFFA-rendelet értelmében az EU-nak 1,5 milliárd EUR összegű (a külső hozzájárulásokkal tovább növelt) garanciát kell a végrehajtó partnerek rendelkezésére bocsátania beruházási és finanszírozási műveleteikhez annak érdekében, hogy csökkentse beruházási kockázataikat. Az EFFA-garanciát az EFFA-garanciaalap támogatja (lásd a 2.4.1. megjegyzést). 2019. december 31-én egy EFFA-garanciamegállapodás („Keret a megújulóenergia-beruházások növelésére”) volt hatályban, de a végrehajtó partner, az EBRD nem írt alá mögöttes finanszírozási műveleteket.

2.4.1.

4.1.2.   
  Pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó biztosítékok (forrásbevonási és hitelezési tevékenység)

Pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó biztosítékok (forrásbevonási és hitelezési tevékenység)

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Lehívott | Nem lehívott | Összesen | Lehívott | Nem lehívott | Összesen |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | 47 394 | — | 47 394 | 47 400 | — | 47 400 |
| BOP | 201 | — | 201 | 1 734 | — | 1 734 |
| MFA | 4 754 | 560 | 5 314 | 4 388 | 980 | 5 368 |
| Euratom | 214 | 200 | 414 | 254 | 200 | 454 |
| Összesen | 52 564 | 760 | 53 324 | 53 775 | 1 180 | 54 955 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

Lehívott

Nem lehívott

Összesen

Lehívott

Nem lehívott

Összesen

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

47 394

47 394

—

47 394

47 394

47 400

47 400

—

47 400

47 400

BOP

BOP

201

201

—

201

201

1 734

1 734

—

1 734

1 734

MFA

MFA

4 754

4 754

560

560

5 314

5 314

4 388

4 388

980

980

5 368

5 368

Euratom

Euratom

214

214

200

200

414

414

254

254

200

200

454

454

Összesen

Összesen

52 564

52 564

760

760

53 324

53 324

53 775

53 775

1 180

1 180

54 955

54 955

Az uniós költségvetés garantálja a tagállamok és nem tagállamok részére nyújtott hitel finanszírozásához a Bizottság back-to-back ügyleteiben felvett hiteleket. Ezek a hitelfelvételek már meg vannak jelenítve kötelezettségként az uniós mérlegben – lásd a 2.11.1. megjegyzést. Amennyiben azonban az e hitelfelvételekre adott back-to-back hitelek nemteljesítővé válnának, úgy a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 14. cikke értelmében az uniós költségvetésnek kellene viselnie a meg nem fizetett összeg teljes költségét:

2.11.1.

| — | az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja, |
| --- | --- |

—

az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja,

| — | a fizetésimérleg-eszköz keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja, |
| --- | --- |

—

a fizetésimérleg-eszköz keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja,

| — | az MFA-hiteleket először a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi (lásd a 2.4.1. megjegyzést), ezt követően az uniós költségvetés, és |
| --- | --- |

—

az MFA-hiteleket először a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi (lásd a 2.4.1. megjegyzést), ezt követően az uniós költségvetés, és

2.4.1.

| — | a kinnlévő Euratom-hitelek teljes összegét először a harmadik felektől származó garanciák fedezik. A külső hitelezési összegeket a garanciaalap fedezné, amennyiben harmadik fél garanciavállalók nem rendeznék azokat. |
| --- | --- |

—

a kinnlévő Euratom-hitelek teljes összegét először a harmadik felektől származó garanciák fedezik. A külső hitelezési összegeket a garanciaalap fedezné, amennyiben harmadik fél garanciavállalók nem rendeznék azokat.

4.1.3.   
  Uniós pénzügyi eszközökre nyújtott biztosítékok

Uniós pénzügyi eszközökre nyújtott biztosítékok

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Horizont 2020 | 1 584 | 1 467 |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus | 110 | 642 |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz | 684 | 579 |
| Egyéb | 38 | 29 |
| Összesen | 2 416 | 2 717 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

Horizont 2020

Horizont 2020

1 584

1 584

1 467

1 467

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

110

110

642

642

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

684

684

579

579

Egyéb

Egyéb

38

38

29

29

Összesen

Összesen

2 416

2 416

2 717

2 717

A költségvetési rendelet 210. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint a pénzügyi eszközhöz kapcsolódó költségvetési kiadás és az EU pénzügyi felelősségvállalása semmiképpen sem haladhatja meg az adott eszközzel kapcsolatban tett költségvetési kötelezettségvállalást, ami által elkerülhetők a költségvetést terhelő függő kötelezettségek. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy e kötelezettségeknek vagy ellenpárja van a mérleg eszközoldalán, vagy a még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások fedezik azokat. A fenti függő kötelezettségek nem tartalmazzák az ezen eszközökre vonatkozóan megjelenített pénzügyi céltartalékokat és pénzügyi kötelezettségeket – lásd a 2.10. és 2.11.2. megjegyzést.

2.10.

2.11.2.

4.1.4.   
  Jogi ügyek

Jogi ügyek

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Pénzbírságok | 3 128 | 3 187 |
| Mezőgazdaság | 199 | 653 |
| Kohézió | 341 | 26 |
| Egyéb | 2 137 | 1 867 |
| Összesen | 5 805 | 5 732 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

3 128

3 128

3 187

3 187

Mezőgazdaság

Mezőgazdaság

199

199

653

653

Kohézió

Kohézió

341

341

26

26

Egyéb

Egyéb

2 137

2 137

1 867

1 867

Összesen

Összesen

5 805

5 805

5 732

5 732

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Ezek az összegek elsősorban a versenypolitikai szabályok megsértése miatt a Bizottság által kiszabott olyan pénzbírságok, amelyek összegét a megbírságolt vállalkozások előzetesen megfizették és amelyek vonatkozásában vagy fellebbezést nyújtottak be, vagy nem ismert, hogy nyújtanak-e be fellebbezést. A függő kötelezettséget az ügyre vonatkozó bírósági határozat jogerőre emelkedéséig vagy a fellebbezési időszak lejártáig fenntartják. Az előzetesen beszedett pénzbírságokon realizált kamatok az adott év gazdasági eredményében jelennek meg, továbbá kimutatásra kerülnek a függő kötelezettségek között, hogy érzékeltessék a Bizottság ezen összegekre való jogosultságának bizonytalanságát.

Amennyiben az EU elveszítené a kiszabott bírságokkal kapcsolatos ügyek bármelyikét, az előzetesen beszedett összegeket visszafizetik a vállalkozásoknak, és ennek nem lesz költségvetési hatása. A pénzbírságok összegét csak azok jogerőre emelkedésekor jelenítik meg költségvetési bevételként (a költségvetési rendelet 107. cikke).

Mezőgazdaság

Mezőgazdaság

Ide a tagállamokkal szembeni, az EMGA és a vidékfejlesztés szabályszerűségi határozataihoz kapcsolódó olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyekre vonatkozóan a Bíróság még nem hozott ítéletet. A kötelezettség végső összegének, valamint annak meghatározása, hogy sikeres fellebbezés esetén melyik év költségvetését terheli majd, az Európai Bíróság előtt még függőben lévő eljárás hosszától függ.

Kohézió

Kohézió

Ide a tagállamokkal szembeni, kohéziós politikai intézkedésekkel kapcsolatos olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyeknél még nem tűzték ki a szóbeli meghallgatás időpontját vagy a Bíróság még nem hozott ítéletet. Az emelkedés két, az elszámolható kiadásokkal és a tagállami számlákkal kapcsolatos ügyből származik.

Egyéb jogi ügyek

Egyéb jogi ügyek

E megnevezés az Unióval szembeni jelenlegi kártérítési követelésekhez, egyéb jogvitákhoz és a becsült jogi költségekhez kapcsolódik. Meg kell említeni, hogy az EUMSZ 340. cikkének megfelelő kártérítési követelés esetében a panaszosnak kell bizonyítania a következőket: a szóban forgó intézmény kellően súlyosan megsértett valamely, az egyéneknek bizonyos jogokat biztosító jogszabályt, a panaszos által elszenvedett tényleges kárt, valamint a jogszerűtlen cselekvés és a kár közötti közvetlen ok-okozati kapcsolatot. A 2019-re vonatkozó összeg (2018-hoz hasonlóan) elsősorban egy, az Európai Bizottság ellen egy összefonódást megtiltó határozat miatt benyújtott kártérítési keresetet érint, ahol megbízható becslés hiányában a kimutatott összeg megegyezik az igényelt összeggel. A 2019. évi növekedés egy olyan kártérítési keresetre vezethető vissza, amely egy, a Törvényszék által megsemmisített felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez kapcsolódik.

4.2.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Kapott garanciák: | | |
| Teljesítési biztosítékok | 349 | 321 |
| Egyéb garanciák | 16 | 19 |
| Egyéb függő követelések | 65 | 25 |
| Összesen | 430 | 366 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

Kapott garanciák:

Kapott garanciák:

Teljesítési biztosítékok

Teljesítési biztosítékok

349

349

321

321

Egyéb garanciák

Egyéb garanciák

16

16

19

19

Egyéb függő követelések

Egyéb függő követelések

65

65

25

25

Összesen

Összesen

430

430

366

366

Teljesítési biztosítékok előírására annak biztosítása érdekében van szükség, hogy az uniós források kedvezményezettjei teljesítsék az Unióval kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket.

5.   KÖLTSÉGVETÉSI ÉS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

Ez a megjegyzés a költségvetési eljárásról és a jövőbeli finanszírozási igényekről, nem pedig a 2019. december 31-én meglévő kötelezettségekről nyújt tájékoztatást.

A tagállamok által elfogadott többéves pénzügyi keret meghatározza a programokat, valamint megállapítja a fejezetek kötelezettségvállalási előirányzataira vonatkozó felső határokat és a kifizetési előirányzatok összegét, amelyeken belül a tagállamok költségvetési és jogi kötelezettségvállalásokat tehetnek, és végső soron kifizetéseket hajthatnak végre egy hétéves időszak alatt – lásd az 1.1. táblázatot a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések megjegyzéseiben.

A többéves pénzügyi keret felső határait a Tanács fogadta el (vagyis a tagállamok), az Európai Parlament hozzájárulásával, és a KAP finanszírozásáról szóló 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) 16. cikke közvetlen kapcsolatot teremt az EMGA-kiadások éves felső határa és a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet között. Az Európai Parlament és a Tanács elfogadta továbbá az EMGA-kiadásokra vonatkozó jogalapokat, amelyek a 2014–2020-as időszak egészére meghatározzák a tagállamonkénti kiadásokat.

18

A jogi kötelezettségvállalások aláírt programoknak, projekteknek, megállapodásoknak vagy szerződéseknek felelnek meg, így az EU-ra nézve jogilag kötelező érvényűek. A jogi kötelezettségvállalás az az aktus, amellyel az engedélyezésre jogosult tisztviselő olyan (EU-s) kötelezettségeket vállal vagy állapít meg, amelyek költséget eredményeznek (a költségvetési rendelet 2. cikkének 37. pontja).

A költségvetési kötelezettségvállalás elvben megelőzi a jogi kötelezettségvállalást, néhány többéves programnál/projektnél azonban fordítva történik: a vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalást több éves részletben teszik meg több év alatt, amennyiben az alap-jogiaktus így rendelkezik. A kohézió területén például a közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR, 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (19)) 76. cikke úgy rendelkezik, hogy a programot jóváhagyó bizottsági határozat képezi a költségvetési rendelet szerinti jogi kötelezettségvállalást, de az Unió a költségvetési kötelezettségeket az egyes programok vonatkozásában a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban minden alap tekintetében éves részletekben vállalja. Más jogalapok hasonló rendelkezéseket tartalmazhatnak. Ezért előfordulhatnak olyan összegek, amelyek kifizetésére az EU jogi kötelezettséget vállalt, ám a költségvetési kötelezettségvállalást még nem tette meg – lásd az 5.2. és 5.3. megjegyzést.

19

5.2.

5.3.

Amennyiben a költségvetési kötelezettségvállalást megtették, de a későbbi kifizetéseket még nem teljesítették, a fennálló kötelezettségvállalások összegét „Reste à Liquider”-nek (RAL) hívják. Ez olyan – gyakran többéves – programok vagy projektek esetében fordulhat elő, amelyeket aláírtak, de a kifizetéseket majd csak későbbi években teljesítik. Ezek jövőbeli évekre vonatkozó kifizetési kötelezettséget jelentenek. Mivel a pénzügyi kimutatások eredményszemléletűek, a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések pedig pénzforgalmi szemléletűek, a kifizetetlen teljes összeg (RAL) egy részét már érvényesítették, és az a mérlegben kötelezettségként van megjelenítve (lásd a 2.12. és 2.13. megjegyzést). E kiadásokat vagy a kapott költségtérítési igények/számlák, vagy – amennyiben az EU-t a beszámoló fordulónapjáig még nem értesítették az igényekről – a programok vagy projektek becsült végrehajtása alapján számítják ki – lásd az 5.1. megjegyzést. Amint a RAL-hoz kapcsolódó kifizetéseket teljesítik, a kötelezettséget többé nem jelenítik meg a mérlegben. A RAL még nem érvényesített részét nem a kötelezettségek között, hanem helyette az alábbiakban tüntetjük fel.

2.12.

2.13.

5.1.

Az alábbi közzétételek ezért olyan 2019. december 31-i összegeket jelentenek, amelyek kifizetésére az EU szerződéses megállapodások teljesítése alapján kötelezettséget vállalt és amelyeket következésképpen jövőbeli uniós költségvetésekből szándékozik finanszírozni.

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások | 5.1 | 249 686 | 235 836 |
| A hatályos többéves pénzügyi keret szerinti, megosztott irányítás alá tartozó jogi kötelezettségvállalások, amelyek végrehajtása folyamatban van | 5.2 | 72 832 | 143 883 |
| Jelentős jogi kötelezettségvállalások egyéb területeken | 5.3 | 13 941 | 18 126 |
| Összesen | | 336 459 | 397 845 |

millió EUR

Megjegyzés

2019.12.31.

2018.12.31.

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

5.1

5.1

249 686

249 686

235 836

235 836

A hatályos többéves pénzügyi keret szerinti, megosztott irányítás alá tartozó jogi kötelezettségvállalások, amelyek végrehajtása folyamatban van

A hatályos többéves pénzügyi keret szerinti, megosztott irányítás alá tartozó jogi kötelezettségvállalások, amelyek végrehajtása folyamatban van

5.2

5.2

72 832

72 832

143 883

143 883

Jelentős jogi kötelezettségvállalások egyéb területeken

Jelentős jogi kötelezettségvállalások egyéb területeken

5.3

5.3

13 941

13 941

18 126

18 126

Összesen

Összesen

336 459

336 459

397 845

397 845

5.1.   MÉG NEM ÉRVÉNYESÍTETT, FENNÁLLÓ KÖLTSÉGVETÉSI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

MÉG NEM ÉRVÉNYESÍTETT, FENNÁLLÓ KÖLTSÉGVETÉSI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások | 249 686 | 235 836 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

249 686

249 686

235 836

235 836

A fent kimutatott összeg a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások (RAL, „Reste à Liquider”) 297 693 millió EUR-s összegének (lásd a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés megjegyzéseiben lévő 4.4. táblázatot) és azoknak a kapcsolódó összegeknek a különbsége, amelyeket a mérlegben kötelezettségként, az eredménykimutatásban pedig kiadásként tüntettek fel. A költségvetés fennálló kötelezettségvállalásai azok az összegek, amelyeket még nem fizettek ki és/vagy amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza. Amint az már kifejtettük, ez a többéves programok létezésének rendes következménye.

Megjegyzendő, hogy a 2019. december 31-én kinnlévő előfinanszírozási előlegek 51 milliárd EUR-t tettek ki (lásd a 2.5. megjegyzést). Ez olyan költségvetési kötelezettségvállalásokat jelent, amelyeket – a RAL-t csökkentve – már kifizettek, de amelyeknél az összegeket mindaddig az EU tulajdonának és nem a kedvezményezetthez tartozónak tekintik, amíg a vonatkozó szerződéses kötelezettségek nem teljesülnek. Ezért ezek a fent közzétett RAL-hoz hasonlóan még nincsenek érvényesítve.

2.5.

5.2.   A HATÁLYOS TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET SZERINTI, MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS ALÁ TARTOZÓ JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK, AMELYEK VÉGREHAJTÁSA FOLYAMATBAN VAN

A HATÁLYOS TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET SZERINTI, MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS ALÁ TARTOZÓ JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK, AMELYEK VÉGREHAJTÁSA FOLYAMATBAN VAN

| millió EUR |
| --- |
| Alap | A 2014–2020-as időszakra vonatkozó pénzügyi keret (A) | Jogi kötelezettségvállalások a legutóbbi bizottsági határozat szerint (B) | Költségvetési kötelezettségvállalások a visszavont kötelezettségvállalásokkal együtt (C) | Végrehajtás alatt álló jogi kötelezettségvállalások (B–C) |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap | 262 585 | 262 407 | 220 447 | 41 960 |
| Európai Szociális Alap | 92 912 | 92 751 | 78 841 | 13 910 |
| Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz | — | — | — | — |
| A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 3 814 | 3 813 | 3 235 | 578 |
| 1B. ALFEJEZET: KOHÉZIÓS POLITIKAI ALAPOK | 359 310 | 358 971 | 302 524 | 56 448 |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap | 100 079 | 100 079 | 85 404 | 14 675 |
| Európai Tengerügyi és Halászati Alap | 5 749 | 5 687 | 4 828 | 859 |
| 2. FEJEZET: TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK | 105 829 | 105 766 | 90 232 | 15 534 |
| Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 4 575 | 4 482 | 4 032 | 450 |
| Belső Biztonsági Alap | 3 159 | 3 095 | 2 695 | 401 |
| 3. FEJEZET: BIZTONSÁG ÉS UNIÓS POLGÁRSÁG | 7 733 | 7 577 | 6 727 | 851 |
| Összesen | 472 872 | 472 315 | 399 483 | 72 832 |

millió EUR

Alap

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó pénzügyi keret (A)

Jogi kötelezettségvállalások a legutóbbi bizottsági határozat szerint (B)

Költségvetési kötelezettségvállalások a visszavont kötelezettségvállalásokkal együtt (C)

Végrehajtás alatt álló jogi kötelezettségvállalások (B–C)

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

262 585

262 585

262 407

262 407

220 447

220 447

41 960

41 960

Európai Szociális Alap

Európai Szociális Alap

92 912

92 912

92 751

92 751

78 841

78 841

13 910

13 910

Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz

Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz

—

—

—

—

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

3 814

3 814

3 813

3 813

3 235

3 235

578

578

1B. ALFEJEZET: KOHÉZIÓS POLITIKAI ALAPOK

1B. ALFEJEZET: KOHÉZIÓS POLITIKAI ALAPOK

359 310

359 310

358 971

358 971

302 524

302 524

56 448

56 448

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

100 079

100 079

100 079

100 079

85 404

85 404

14 675

14 675

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

5 749

5 749

5 687

5 687

4 828

4 828

859

859

2. FEJEZET: TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK

2. FEJEZET: TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK

105 829

105 829

105 766

105 766

90 232

90 232

15 534

15 534

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

4 575

4 575

4 482

4 482

4 032

4 032

450

450

Belső Biztonsági Alap

Belső Biztonsági Alap

3 159

3 159

3 095

3 095

2 695

2 695

401

401

3. FEJEZET: BIZTONSÁG ÉS UNIÓS POLGÁRSÁG

3. FEJEZET: BIZTONSÁG ÉS UNIÓS POLGÁRSÁG

7 733

7 733

7 577

7 577

6 727

6 727

851

851

Összesen

Összesen

472 872

472 872

472 315

472 315

399 483

399 483

72 832

72 832

Ezek olyan jogi kötelmek, amelyek kifizetésére az EU a megosztott irányításhoz kapcsolódó operatív programok elfogadásakor kötelezettséget vállalt. A Bizottság operatív programot jóváhagyó határozata képezi a költségvetési rendelet 110. cikke szerinti finanszírozási határozatot, és – az érintett tagállam értesítése után – az említett rendelet szerinti jogi kötelezettségvállalást.

Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet 76. cikke kimondja:

„Az Unió költségvetési kötelezettségvállalásait az egyes programok vonatkozásában a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban minden alap tekintetében éves részletekben teljesítik. A teljesítménytartalékhoz kötődő költségvetési kötelezettségvállalásokat minden programban a program maradék pénzügyi keretétől elkülönítve kell megtenni.”

A fenti táblázat áttekintést nyújt a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret 1B., 2. és 3. fejezetéhez kapcsolódó jogi és költségvetési kötelezettségvállalásokról. A táblázat A oszlopa a többéves pénzügyi keretnek az időszakra vonatkozó teljes megszavazott összegét mutatja. A B oszlop az EU által év végén tett jogi kötelezettségvállalásokat tartalmazza, amelyek közül néhányat még nem fedeznek költségvetési kötelezettségvállalások. A C oszlop a fent említett jogi kötelezettségvállalások fedezésére már megtett költségvetési kötelezettségvállalásokat mutatja. Az e két oszlop közötti különbség azokat a fennálló összegeket jelenti, amelyekre az EU 2019. december 31. után fog költségvetési kötelezettséget vállalni, és amelyeket ezt követően fog kifizetni. A többéves pénzügyi keret időszakának végéhez közeledve a jogi kötelezettségvállalások és a költségvetési kötelezettségvállalások közötti különbség jelentősen csökken (72,8 milliárd EUR, a 2018. évi 143,8 milliárd EUR-hoz képest).

5.3.   JELENTŐS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK EGYÉB TERÜLETEKEN

JELENTŐS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK EGYÉB TERÜLETEKEN

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. | 2018.12.31. |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz | 7 680 | 11 554 |
| ITER | 1 676 | 1 489 |
| Kopernikusz | 601 | 1 267 |
| Galileo | 438 | 493 |
| Halászati megállapodások | 223 | 46 |
| Működésilízing-kötelezettségvállalások | 2 535 | 2 352 |
| Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások | 788 | 924 |
| Összesen | 13 941 | 18 126 |

millió EUR

2019.12.31.

2018.12.31.

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

7 680

7 680

11 554

11 554

ITER

ITER

1 676

1 676

1 489

1 489

Kopernikusz

Kopernikusz

601

601

1 267

1 267

Galileo

Galileo

438

438

493

493

Halászati megállapodások

Halászati megállapodások

223

223

46

46

Működésilízing-kötelezettségvállalások

Működésilízing-kötelezettségvállalások

2 535

2 535

2 352

2 352

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

788

788

924

924

Összesen

Összesen

13 941

13 941

18 126

18 126

Ezek az összegek azokat a hosszú távú jogi kötelezettségvállalásokat jelentik, amelyeket az év végéig még nem fedeztek kötelezettségvállalási előirányzatokkal a költségvetésben. Ezeket a kötelező érvényű kötelmeket a jövőben viszik majd be a költségvetésbe és fizetik ki éves részletekben.

A költségvetési rendelet 112. cikkének (2) bekezdése szerint egyes fontos programok (lásd alább) végrehajthatók éves részletekben. Ez lehetővé teszi az EU számára, hogy az egy adott évben rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatokat meghaladóan tegyen jogi kötelezettségvállalásokat (támogatási megállapodásokat, hatáskör-átruházási megállapodásokat és közbeszerzési szerződéseket írjon alá). A hatályos többéves pénzügyi keret teljes allokációjának jelentős összegét ezért már leköthették. Ez különösen az alábbiakban ismertetett programokra vonatkozik:

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz pénzügyi támogatást nyújt a transzeurópai hálózatokhoz annak érdekében, hogy támogassa a közös érdekű projekteket a közlekedési, a távközlési és az energetikai infrastruktúra ágazatában. A CEF program jogi kötelezettségvállalásai a CEF-Közlekedés tekintetében a 2014-től 2023-ig, a CEF-Energiaügy tekintetében pedig a 2024.12.31-ig tartó végrehajtási időszakot fedik le. E kötelezettségvállalások jogalapja az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 2010/913/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, amelynek 19. cikke rendelkezik az éves részletek alkalmazásáról.

Kopernikusz

Kopernikusz

A Kopernikusz az Unió Föld-megfigyelési programja – lásd a 2.2. megjegyzést is. E kötelezettségvállalásokat a 2020-ig tartó időszakra tették. A Bizottság a a Kopernikusz-program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) alapján hatáskör-átruházási megállapodást írt alá az Európai Űrügynökséggel (ESA), az EUMETSAT-tal, a Mercatorral és a Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központjával. A 377/2014/EU rendelet 8. cikke engedélyezi az éves részletek alkalmazását.

2.2.

20

ITER – Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor

ITER – Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor

E kötelezettségvállalások az ITER-létesítmények jövőbeli finanszírozási igényeinek 2021-ig tartó fedezésére szolgálnak. Az EU (Euratom) ITER International javára nyújtott hozzájárulását – a tagállamoktól és Svájctól érkező hozzájárulásokat is beleértve – a „Fusion for Energy” ügynökségen keresztül biztosítja. E kötelezettségvállalások alapja a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és részére kedvezmények nyújtásáról szóló 2007/198/Euratom határozat módosításáról szóló, 2013. december 13-i 2013/791/Euratom tanácsi határozat (21), amely engedélyezi az éves részletek alkalmazását. Az ITER-t a következők érdekében hozták létre: az ITER létesítményeinek igazgatása és azok kiaknázásának ösztönzése; annak elősegítése, hogy a közvélemény megértse és elfogadja a fúziós energiát; valamint egyéb, célja eléréséhez szükséges tevékenységek végzése. Az ITER az EU-t, Kínát, Indiát, Oroszországot, Dél-Koreát, Japánt és az Amerikai Egyesült Államokat foglalja magában.

21

Galileo

Galileo

Ezeket az összegeket az európai navigációs műholdrendszer kiépítését célzó Galileo programra kötötték le – lásd a 2.2. megjegyzést is. E kötelezettségvállalásokat a 2020-ig tartó időszakra tették. A Bizottság az 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) alapján hatáskör-átruházási megállapodást írt alá az ESA-val. Az 1285/2013/EU rendelet 9. cikke engedélyezi az éves részletek alkalmazását.

2.2.

22

Halászati megállapodások

Halászati megállapodások

E kötelezettségvállalások a harmadik országokkal a nemzetközi halászati megállapodások keretében végrehajtott műveletekre szólnak 2025-ig. E kötelezettségvállalások alapját az egyes harmadik országokra vonatkozó tanácsi határozatok (így például az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti megállapodás, az ahhoz csatolt végrehajtási jegyzőkönyv és a megállapodást kísérő levélváltás (23) képezik. Ezek olyan egyedi nemzetközi szerződéseknek tekintendők, amelyek többéves jogokat és kötelezettségeket tartalmaznak.

23

Működésilízing-kötelezettségvállalások

Működésilízing-kötelezettségvállalások

Az e lízingszerződések hátralévő futamideje alatt az alapul szolgáló szerződések alapján kifizetendő kötelezettségvállalások minimális összegei a következők:

| millió EUR |
| --- |
| | Minimális lízingfizetések |
| | 1 éven belül | 1–5 év között | 5 éven túl | Összesen |
| Épületek | 429 | 981 | 1 079 | 2 490 |
| IT-anyagok és egyéb felszerelések | 10 | 26 | 9 | 45 |
| Összesen | 439 | 1 008 | 1 088 | 2 535 |

millió EUR

Minimális lízingfizetések

1 éven belül

1–5 év között

5 éven túl

Összesen

Épületek

Épületek

429

429

981

981

1 079

1 079

2 490

2 490

IT-anyagok és egyéb felszerelések

IT-anyagok és egyéb felszerelések

10

10

26

26

9

9

45

45

Összesen

Összesen

439

439

1 008

1 008

1 088

1 088

2 535

2 535

2019 márciusában az Egyesült Királyság bejelentette az EU-ból való kilépésre vonatkozó szándékát, és ennek következtében a 726/2004/EK rendeletnek az Európai Gyógyszerügynökség székhelye tekintetében történő módosításáról szóló, 2018. november 14-i (EU) 2018/1718 európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) alapján az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) székhelyét áthelyezték Londonból Amszterdamba. 2019. július 2-án az ügynökség megállapodást kötött a főbérlőjével, és azóta viszontbérletbe adja helyiségeit egy albérlőnek a főszerződés feltételeinek megfelelő feltételek mellett, beleértve a viszontbérlet időtartamát is, amely az EMA főszerződésének 2039. júniusi lejártáig tart.

24

A fenti táblázatban feltüntetett összegek tartalmazzák a főszerződés alapján még esedékes 418 millió EUR-t. A nem felmondható viszontbérlet keretében az albérlő várhatóan azonos összegű kifizetést kap.

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Az e megnevezésben feltüntetett összegek a szerződések időszaka alatt kifizetendő kötelezettségvállalások összegének felelnek meg. Az itt feltüntetett legjelentősebb összeg a Bizottság luxembourgi építési szerződéséhez (JMO2) kapcsolódik (381 millió EUR).

6.   PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

Az EU pénzügyi kockázatkezelésére vonatkozó alábbi megállapítások a következőkhöz kapcsolódnak:

| — | az Európai Bizottság által pénzügyi támogatásra vonatkozóan végzett forrásbevonási és hitelezési tevékenységek a következőkön keresztül: európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, fizetésimérleg-eszköz, makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom-intézkedések, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság által pénzügyi támogatásra vonatkozóan végzett forrásbevonási és hitelezési tevékenységek a következőkön keresztül: európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, fizetésimérleg-eszköz, makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom-intézkedések,

| — | a Bizottság által az uniós költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletek, ideértve a pénzbírságok kézhezvételét is, |
| --- | --- |

—

a Bizottság által az uniós költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletek, ideértve a pénzbírságok kézhezvételét is,

| — | költségvetési biztosítékokra vonatkozó alapokban tartott eszközök: a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, az ESBA-garanciaalap és az EFFA-garanciaalap, és |
| --- | --- |

—

költségvetési biztosítékokra vonatkozó alapokban tartott eszközök: a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, az ESBA-garanciaalap és az EFFA-garanciaalap, és

| — | a költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök. |
| --- | --- |

—

a költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök.

6.1.   A KOCKÁZATOK TÍPUSAI

A KOCKÁZATOK TÍPUSAI

A piaci kockázat annak a kockázata, hogy a piaci árak változásai miatt a pénzügyi instrumentum valós értéke vagy jövőbeli cash flow-i ingadozni fognak. A piaci kockázat nem csak a veszteségi potenciált, hanem a nyereségi potenciált is megtestesíti. Magában foglalja a devizakockázatot, a kamatlábkockázatot és egyéb árkockázatot (az EU-nak nincs egyéb jelentős árkockázata).

piaci kockázat

a devizakockázatot, a kamatlábkockázatot és egyéb árkockázatot

| — | A devizakockázat annak a kockázata, hogy az Unió műveleteit vagy befektetéseinek értékét az árfolyamváltozások befolyásolni fogják. Ez a kockázat az egyik deviza árának egy másikhoz képest történő változásából ered. |
| --- | --- |

—

A devizakockázat annak a kockázata, hogy az Unió műveleteit vagy befektetéseinek értékét az árfolyamváltozások befolyásolni fogják. Ez a kockázat az egyik deviza árának egy másikhoz képest történő változásából ered.

devizakockázat

| — | A kamatlábkockázat az értékpapírok – különösen a kötvények – értékcsökkenésének lehetősége, amely a kamatláb-emelkedésből ered. Általában a magasabb kamatlábak miatt a fix kamatozású kötvények ára csökken, és fordítva. |
| --- | --- |

—

A kamatlábkockázat az értékpapírok – különösen a kötvények – értékcsökkenésének lehetősége, amely a kamatláb-emelkedésből ered. Általában a magasabb kamatlábak miatt a fix kamatozású kötvények ára csökken, és fordítva.

kamatlábkockázat

A hitelkockázat annak a veszteségnek a kockázata, hogy valamely adós/hitelfelvevő nem fizeti a hitelt vagy más hitelkeretet (akár a főösszeget, akár a kamatot, vagy egyiket sem), illetve elmulasztja valamely szerződéses kötelezettsége teljesítését. A nemteljesítésnek minősülő események magukban foglalják a visszafizetések késedelmét, a hitelfelvételi visszafizetések átalakítását, valamint a csődöt.

hitelkockázat

A likviditási kockázat valamely eszköz értékesítésének nehézségéből eredő kockázat, például az a kockázat, hogy veszteség elkerülése vagy kötelezettség teljesítése érdekében egy adott értékpapírt vagy eszközt nem lehet elég gyorsan értékesíteni.

likviditási kockázat

6.2.   KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK

KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK

Az uniós költségvetés végrehajtása során egyre inkább az operatív programok pénzügyi eszközeinek alkalmazására támaszkodnak. Az érintett összegekkel kapcsolatos további információk a 2.4.1. megjegyzésben szerepelnek.

2.4.1.

A legtöbb pénzügyi eszköz közös jellemzője, hogy a végrehajtást vagy az EBB csoporthoz (azon belül is az EBA-hoz), vagy a Bizottság és a pénzügyi intézmény közötti megállapodás alapján más pénzügyi intézményhez delegálják. Az e pénzügyi intézményekkel aláírt megállapodások szigorú feltételeket és kötelezettségeket tartalmaznak a közvetítőkre nézve annak biztosítása érdekében, hogy az uniós pénzösszegeket megfelelően kezelik és szabályszerűen tesznek róluk jelentést. Azt követően, hogy az eszközök egyikére pénzügyi hozzájárulást vállalnak, a pénzeszközöket átutalják a pénzügyi intézmény által saját nevében, de a Bizottság megbízásából speciálisan e célra nyitott bankszámlára (vagyis vagyonkezelői számlára). A szóban forgó eszköztől függően a pénzügyi intézmény a vagyonkezelői számlán lévő pénzeszközöket felhasználhatja hitelek nyújtására, adósságinstrumentumok kibocsátására, tőkeinstrumentumokba való befektetésre vagy a garancia-lehívások fedezésére. Általános szabályként a pénzügyi eszközökből származó bevételeket vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe.

Az e pénzügyi eszközökkel kapcsolatos kockázat az alapul szolgáló megállapodásokban jelzett felső határra korlátozódik, amely az eszközre vonatkozóan a költségvetésbe bevitt összeg. Mivel a Bizottság e kockázatok kapcsán gyakran viseli az „első veszteségviselő rész”-t, és ezen eszközök célja a kockázatosabb kedvezményezettek (akik nehezen tudnak csak forráshoz jutni kereskedelmi hitelezőktől) finanszírozása, ezért valószínű, hogy valamilyen veszteség elő fog fordulni az uniós költségvetésre nézve.

Pénzügyi eszközök értékelése

Pénzügyi eszközök értékelése

A pénzügyi eszközök és kötelezettségek alábbi csoportjait nem valós értéken értékelik: pénzeszköz és pénzeszköz-egyenértékesek, hitelek, visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések, hitelfelvételek és amortizált bekerülési értéken értékelt egyéb pénzügyi kötelezettségek. Az említett pénzügyi eszközök és kötelezettségek könyv szerinti értékét valós értékük észszerű közelítésének tekintik.

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A forrásbevonási és hitelezési műveleteket az Unió a vonatkozó tanácsi rendeletekkel, tanácsi és európai parlamenti határozatokkal és adott esetben a belső iránymutatásokkal összhangban hajtja végre. Az érintett operatív egységek kidolgozták és használják a hitelfelvétellel, hitelekkel és hasonló speciális területekkel kapcsolatos írott eljárási szabályzatokat. A hitelezési műveletek finanszírozása viszonossági fizetési megállapodás alapján (back-to-back) történik, amely így nem eredményez nyitott kamatláb- vagy devizapozíciókat.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A bizottsági pénztárkezelési műveletek irányításának szabályait és alapelveit az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel (6) módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet, valamint a költségvetési rendelet rögzíti.

6

A fenti rendeletek eredményeképpen a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

| — | A saját forrásokat a tagállamok a Bizottság nevében a kincstárnál vagy a nemzeti központi banknál e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja. |
| --- | --- |

—

A saját forrásokat a tagállamok a Bizottság nevében a kincstárnál vagy a nemzeti központi banknál e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja.

| — | A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság általában euróban teljesíti kifizetéseit. |
| --- | --- |

—

A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság általában euróban teljesíti kifizetéseit.

| — | A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. Ez a korlátozás nem vonatkozik a Bizottság sajátforrás-számlájára az uniós tanácsi rendeletek és határozatok szerint nyújtott vagy garantált hitelek nemteljesítése esetén, valamint bizonyos feltételek mellett, amennyiben a készpénzigények meghaladják az említett számlákon lévő pénzeszközök összegét. |
| --- | --- |

—

A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. Ez a korlátozás nem vonatkozik a Bizottság sajátforrás-számlájára az uniós tanácsi rendeletek és határozatok szerint nyújtott vagy garantált hitelek nemteljesítése esetén, valamint bizonyos feltételek mellett, amennyiben a készpénzigények meghaladják az említett számlákon lévő pénzeszközök összegét.

| — | Az eurótól eltérő pénznemben vezetett bankszámlákon tartott pénzeszközöket vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra. |
| --- | --- |

—

Az eurótól eltérő pénznemben vezetett bankszámlákon tartott pénzeszközöket vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra.

A saját források számlái mellett a Bizottság a kifizetések végrehajtása és a tagállami költségvetési hozzájárulástól különböző összegek fogadása céljából egyéb bankszámlákat is nyit központi és kereskedelmi bankoknál.

A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belsőkontroll-normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak.

A Bizottság pénztárkezelési és kifizetési műveleteinek irányítását írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le (például: kifizetések végrehajtása és készpénzkezelés, cash flow előrejelzés, üzletmenet-folytonosság stb.), az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

A 2010 előtt beérkezett összegek a kifejezetten az előzetesen beszedett pénzbírságok letétbe helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankoknál vezetett bankszámlákon maradnak. A bankok kiválasztása a költségvetési rendeletben meghatározott közbeszerzési eljárásoknak megfelelően történik. A pénzeszközök adott bankoknál való elhelyezését a hitelminősítési követelményeket, valamint a partner tőkéjével arányosan elhelyezhető pénzeszközök összegét meghatározó belső kockázatkezelési politika szabja meg. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

A 2010-től kezdődően kiszabott és előzetesen beszedett pénzbírságokat egy külön erre a célra létrehozott portfólióba (BUFI) fektetik be. A portfólió fő célja a pénzügyi piacokkal összefüggő kockázatok csökkentése, valamint – a pénzbírságok nominális összegére alkalmazott, egységes módon számított garantált hozam révén – a megbírságolt jogalanyok egyenlő bánásmódjának biztosítása. Ugyanakkor az új költségvetési rendelet 2018. augusztusi hatálybalépése előtt megbírságolt szervezetekre alkalmazott garantált hozam alsó határa nulla. Az előzetesen beszedett pénzbírságok alapjának vagyonkezelését a Bizottság végzi a vagyonkezelésre vonatkozó belső iránymutatásnak megfelelően. Az érintett operatív egységek kidolgozták és használják a meghatározott területekkel, például a pénztárkezeléssel kapcsolatos eljárási szabályzatokat. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

A vagyonkezelési tevékenységek célkitűzései közé tartozik, hogy a Bizottság javára előzetesen befizetett pénzbírságokat a következőképpen fektessék be:

| — | szükség esetén biztosítsák a pénzeszközökhöz való könnyű hozzáférést, ugyanakkor |
| --- | --- |

—

szükség esetén biztosítsák a pénzeszközökhöz való könnyű hozzáférést, ugyanakkor

| — | arra törekedjenek, hogy a szokásos feltételek mellett olyan hozamot érjenek el, amely átlagosan a BUFI felmerült költségekkel csökkentett referenciahozamának felel meg, miközben megőrzik az új költségvetési rendelet 2018. augusztusi hatálybalépése előtt a Bizottság által kiszabott pénzbírságok nominális összegét. |
| --- | --- |

—

arra törekedjenek, hogy a szokásos feltételek mellett olyan hozamot érjenek el, amely átlagosan a BUFI felmerült költségekkel csökkentett referenciahozamának felel meg, miközben megőrzik az új költségvetési rendelet 2018. augusztusi hatálybalépése előtt a Bizottság által kiszabott pénzbírságok nominális összegét.

A befektetések alapjában véve az alábbi kategóriákra korlátozódnak: a tagállamok központi bankjainál, államadósság-ügynökségeknél, teljes mértékben állami tulajdonú vagy államilag garantált bankoknál vagy szupranacionális intézményeknél lekötött betétek; valamint szuverén vagy szupranacionális intézmények által kibocsátott kötvények, kincstárjegyek és letéti jegyek.

Pénzügyi garanciák

Pénzügyi garanciák

A Bizottság jelentős összegű, pénzügyi intézmények által kibocsátott garanciákkal is rendelkezik. Ezek a garanciák az uniós versenyszabályokat megsértő vállalkozásokra kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódnak (lásd a 2.6.1.2. megjegyzést). A garanciákat a megbírságolt vállalkozások nyújtják a pénzbírságok előzetes megfizetésének alternatívájaként. A garanciákat a belső kockázatkezelési politikának megfelelően kezelik. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

2.6.1.2.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A garanciaalap vagyonkezelésének szabályait és alapelveit a Bizottság és az EBB közötti, 1994. november 25-én kelt egyezmény, valamint annak későbbi módosításai rögzítik. Ez a garanciaalap kizárólag euróban működik. A devizakockázatok elkerülése érdekében kizárólag e pénznemben hajt végre befektetéseket. A vagyonkezelés a pénzügyi tevékenységekre vonatkozó hagyományos óvatossági elven alapul. Kiemelt figyelmet kell fordítani a kockázatcsökkentésre, valamint annak biztosítására, hogy a vagyonkezelés alá tartozó eszközök likviditási és átruházhatósági foka optimális legyen, figyelembe véve a lefedett kötelezettségvállalásokat.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalapot az ESBA-rendelet hozta létre – lásd a 2.4.1. megjegyzést. Az alap eszközkezelésére vonatkozó szabályokat és elveket a 2016. január 21-i C(2016)165 bizottsági határozat tartalmazza. Az alapot a Bizottság kezeli, amely az ESBA-garanciaalap eszközeit befektetheti a pénzügyi piacokon a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével és a megfelelő prudenciális szabályokkal összhangban. A kezelt eszközöknek elegendő likviditást kell biztosítaniuk a garancia esetleges lehívása esetére, ugyanakkor nagy fokú biztonság és stabilitás fenntartása mellett optimális hozam- és kockázati szint kialakítását célozzák.

2.4.1.

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az EFFA-garanciaalapot az EFFA-rendelet szerint hozták létre – lásd a 2.4.1. megjegyzést. Az EFFA-garanciaalap eszközeit a Bizottság kezeli a 2017. november 22-i C(2017)7693 bizottsági határozat 1. mellékletében szereplő belső iránymutatásokkal és vagyonkezelési iránymutatásokkal összhangban. A Bizottság az ESBA-garanciaalap eszközeit befektetheti a pénzügyi piacokon a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével és a megfelelő prudenciális szabályokkal összhangban. Az eszközöket oly módon kezelik, hogy elegendő likviditást biztosítsanak a garancia esetleges lehívása esetére, ugyanakkor nagy fokú biztonság és stabilitás fenntartása mellett optimális hozam- és kockázati szint kialakítását célozzák.

2.4.1.

6.3.   DEVIZAKOCKÁZAT

DEVIZAKOCKÁZAT

Az EU pénzügyi instrumentumokból eredő devizakockázati kitettsége év végén – nettó helyzet

Az EU pénzügyi instrumentumokból eredő devizakockázati kitettsége év végén – nettó helyzet

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Egyéb | Összesen |
| Pénzügyi eszközök | | | | | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 577 | 62 | 17 | 9 | 17 723 | 21 | 18 407 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | (393) | — | — | — | 529 | — | 137 |
| Hitelek
   (7) | 17 | 32 | — | — | 65 | 7 | 121 |
| Követelések és behajtható követelések | 30 | 804 | 62 | 93 | 22 751 | 233 | 23 974 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 100 | 311 | 319 | 432 | 16 910 | 1 673 | 19 745 |
| | 332 | 1 209 | 398 | 533 | 57 979 | 1 934 | 62 384 |
| Pénzügyi kötelezettségek | | | | | | | |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | (0) | — | — | — | (10) | (2) | (12) |
| Szállítói kötelezettségek | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 200 ) | (33) | (27 241 ) |
| | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 211 ) | (35) | (27 254 ) |
| Összesen | 326 | 1 208 | 398 | 532 | 30 768 | 1 898 | 35 130 |

millió EUR

2019.12.31.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Egyéb

Összesen

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

577

577

62

62

17

17

9

9

17 723

17 723

21

21

18 407

18 407

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

(393)

(393)

—

—

—

529

529

—

137

137

Hitelek
   (7)

Hitelek

7

17

17

32

32

—

—

65

65

7

7

121

121

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

30

30

804

804

62

62

93

93

22 751

22 751

233

233

23 974

23 974

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

100

100

311

311

319

319

432

432

16 910

16 910

1 673

1 673

19 745

19 745

332

332

1 209

1 209

398

398

533

533

57 979

57 979

1 934

1 934

62 384

62 384

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

(0)

(0)

—

—

—

(10)

(10)

(2)

(2)

(12)

(12)

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 200 )

(27 200 )

(33)

(33)

(27 241 )

(27 241 )

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 211 )

(27 211 )

(35)

(35)

(27 254 )

(27 254 )

Összesen

Összesen

326

326

1 208

1 208

398

398

532

532

30 768

30 768

1 898

1 898

35 130

35 130

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Egyéb | Összesen |
| Pénzügyi eszközök | | | | | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 619 | 57 | 18 | 7 | 14 725 | 17 | 15 443 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | (475) | — | — | — | 491 | — | 16 |
| Hitelek
   (8) | 6 | 0 | — | — | 56 | 5 | 67 |
| Követelések és behajtható követelések | 19 | 4 109 | 99 | 109 | 20 026 | 303 | 24 664 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 49 | 1 524 | 290 | 406 | 14 338 | 1 505 | 18 113 |
| | 218 | 5 690 | 407 | 523 | 49 635 | 1 830 | 58 303 |
| Pénzügyi kötelezettségek | | | | | | | |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | — | — | — | — | (20) | (2) | (22) |
| Szállítói kötelezettségek | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 218 ) | (5) | (32 227 ) |
| | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 238 ) | (7) | (32 249 ) |
| Összesen | 216 | 5 689 | 407 | 523 | 17 397 | 1 824 | 26 055 |

millió EUR

2018.12.31.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Egyéb

Összesen

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

619

619

57

57

18

18

7

7

14 725

14 725

17

17

15 443

15 443

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

(475)

(475)

—

—

—

491

491

—

16

16

Hitelek
   (8)

Hitelek

8

6

6

0

0

—

—

56

56

5

5

67

67

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

19

19

4 109

4 109

99

99

109

109

20 026

20 026

303

303

24 664

24 664

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

49

49

1 524

1 524

290

290

406

406

14 338

14 338

1 505

1 505

18 113

18 113

218

218

5 690

5 690

407

407

523

523

49 635

49 635

1 830

1 830

58 303

58 303

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

—

—

—

—

(20)

(20)

(2)

(2)

(22)

(22)

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 218 )

(32 218 )

(5)

(5)

(32 227 )

(32 227 )

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 238 )

(32 238 )

(7)

(7)

(32 249 )

(32 249 )

Összesen

Összesen

216

216

5 689

5 689

407

407

523

523

17 397

17 397

1 824

1 824

26 055

26 055

Amennyiben az EUR 10 %-kal erősödött volna a többi devizával szemben, az a következő hatást eredményezte volna:

| millió EUR |
| --- |
| | Gazdasági eredmény |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | (14) | (104) | (35) | (48) |
| 2018 | (7) | (512) | (35) | (47) |

millió EUR

Gazdasági eredmény

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

(14)

(14)

(104)

(104)

(35)

(35)

(48)

(48)

2018

2018

(7)

(7)

(512)

(512)

(35)

(35)

(47)

(47)

| millió EUR |
| --- |
| | Nettó eszközök |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | (17) | (6) | (2) | (1) |
| 2018 | (13) | (5) | (2) | (1) |

millió EUR

Nettó eszközök

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

(17)

(17)

(6)

(6)

(2)

(2)

(1)

(1)

2018

2018

(13)

(13)

(5)

(5)

(2)

(2)

(1)

(1)

Amennyiben az EUR 10 %-kal gyengült volna e devizákkal szemben, az a következő hatást eredményezte volna:

| millió EUR |
| --- |
| | Gazdasági eredmény |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | 17 | 127 | 42 | 58 |
| 2018 | 9 | 625 | 43 | 57 |

millió EUR

Gazdasági eredmény

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

17

17

127

127

42

42

58

58

2018

2018

9

9

625

625

43

43

57

57

| millió EUR |
| --- |
| | Nettó eszközök |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | 20 | 7 | 2 | 1 |
| 2018 | 16 | 6 | 2 | 1 |

millió EUR

Nettó eszközök

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

20

20

7

7

2

2

1

1

2018

2018

16

16

6

6

2

2

1

1

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket jelenleg kizárólag euróban tartják, így az Uniónak nincs devizakockázata.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

Az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletnek megfelelően a tagállamok által az eurótól különböző pénznemben befizetett saját forrásokat a saját források számláin tartják nyilván. Ezeket a saját forrásokat átváltják euróra, amennyiben kifizetések teljesítése érdekében szükségesek. Az e források kezelésére alkalmazandó eljárásokat a fent említett rendelet írja elő. Néhány korlátozott esetben ezeket a forrásokat közvetlenül az ugyanabban a devizában teljesítendő kifizetésekre használják fel.

A Bizottság kereskedelmi bankoknál vezet néhány, az uniós tagállamok eurótól különböző pénznemeiben, valamint USD-ben vagy CHF-ben tartott számlát az ugyanazon pénznemben meghatározott kifizetések végrehajtásának céljából. E számlákat a végrehajtandó kifizetések összegétől függően töltik fel, következésképpen egyenlegük nem jelent devizakockázatnak való kitettséget.

Amennyiben a (saját forrásoktól különböző) egyéb bevételek eurótól eltérő pénznemben érkeznek, ezeket a kifizetések végrehajtása érdekében az ugyanabban a pénznemben vezetett bizottsági számlákra továbbítják, vagy átváltják euróra és euróban vezetett számlákra továbbítják. Az eurótól különböző pénznemben vezetett előlegszámlákat az ugyanabban a pénznemben teljesítendő rövid távú helyi kifizetési igények becslésétől függően töltik fel. E számlák egyenlegét a rájuk vonatkozó felső korlátoknak megfelelő szinten tartják.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Minden pénzbírságot euróban szabnak ki, fizetnek ki vagy fedeznek ideiglenesen, ezért nem jelentenek devizakockázatot.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

E garanciaalap pénzügyi eszközeit euróban tartják, így nincs devizakockázat. Egy hitel kedvezményezettjének nemteljesítését követően a garanciaalapból történő lehívások eredményeképpen az EU-ra engedményezett hiteleket eredeti pénznemükben teljesítik, és ezért az EU-t devizakockázatnak teszik ki. A hitel-visszafizetés ütemezéséhez kapcsolódó bizonytalanság miatt nem folyik devizaárfolyam-változás kompenzálására irányuló tevékenység (fedezeti tevékenység).

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalap jelenleg EUR-ban és USD-ben működik. A devizakockázatot az USD-befektetések portfóliójának piaci értékét fedező származtatott ügyletek (tőzsdén kívüli határidős devizaügyletek) kötése révén kezelik. A maximális nem fedezett devizakitettség korlátját a referenciaértéken és az éves stratégiai allokáción belüli teljes portfólióérték 1 %-ában rögzítették. Így az USD-befektetések piaci értékének az 1 %-os korlátot meghaladó vagy az alatti, felfelé vagy lefelé irányuló változásai az egyensúly helyreállítását váltanák ki (ugyanabba vagy ellenkező irányba tartó új tőzsdén kívüli határidős ügylet), amely ennek megfelelően kiigazítaná vagy visszafordítaná a fedezett pozíciót. A fedezet újrakiigazítását az EUR/USD átváltási árfolyam változásai is kiválthatják.

Egy hitel kedvezményezettjének nemteljesítését követően a garanciaalapból történő lehívások eredményeképpen az EU-ra engedményezett hiteleket eredeti pénznemükben teljesítik, és ezért az EU-t devizakockázatnak teszik ki. Az engedményezett hitelek esetében a hitel-visszafizetés ütemezéséhez kapcsolódó bizonytalanság miatt nem folyik devizaárfolyam-változás kompenzálására irányuló tevékenység (fedezeti tevékenység).

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az EFFA-garanciaalap jelenleg csak EUR-ban működik, de az EFFA-garanciaalap eszközeinek kezelésére vonatkozó iránymutatások lehetővé tesznek bizonyos nem EUR-ban denominált eszközökbe történő befektetéseket.

6.4.   KAMATLÁBKOCKÁZAT

KAMATLÁBKOCKÁZAT

A következő táblázat az értékesíthető pénzügyi eszközök kamatláb-érzékenységét szemlélteti a kamatlábak +/–100 bázispontos (1 %-os) lehetséges változását feltételezve.

| millió EUR |
| --- |
| | Növekedés (+) / csökkenés (–) bázispontokban | Nettó eszközökre gyakorolt hatás |
| 2019: Értékesíthető pénzügyi eszközök | +100 | (447) |
| -100 | 483 |
| 2018: Értékesíthető pénzügyi eszközök | +100 | (348) |
| -100 | 374 |

millió EUR

Növekedés (+) / csökkenés (–) bázispontokban

Nettó eszközökre gyakorolt hatás

2019: Értékesíthető pénzügyi eszközök

2019: Értékesíthető pénzügyi eszközök

+100

+100

(447)

(447)

-100

-100

483

483

2018: Értékesíthető pénzügyi eszközök

2018: Értékesíthető pénzügyi eszközök

+100

+100

(348)

(348)

-100

-100

374

374

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A forrásbevonási és hitelezési tevékenységek jellegéből adódóan az Unió számottevő kamatozó eszközzel és kötelezettséggel rendelkezik. Kamatlábkockázat azonban nem merül fel, mert a hitelfelvételeket ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek).

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A Bizottság pénztára nem kölcsönöz pénzt, következésképpen nincs kitéve kamatlábkockázatnak. A különböző bankszámlákon tartott egyenlegei után azonban kamatot számítanak fel. A Bizottság ezért intézkedéseket vezetett be annak biztosítására, hogy a bankszámláin realizált kamat kövesse a piaci kamatlábakat, valamint ezek lehetséges ingadozását.

A tagállamok államkincstáránál nyitott sajátforrás-számlák nem kamatozók, kezelésük pedig díjmentes. A nemzeti központi bankoknál vezetett (sajátforrás- és egyéb) számlák esetében a díjazás az egyes intézmények által alkalmazott hivatalos kamatlábakon történhet. Mivel az e számlákra alkalmazott díjazás némelyike jelenleg esetlegesen negatív, készpénzkezelési eljárásokat léptettek életbe az e számlákon tartott egyenlegek minimalizálása érdekében. A sajátforrás-számlákat az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelettel összhangban védik a negatív kamatok bármilyen hatásától.

A kereskedelmi bankoknál vezetett számlákon tartott napi egyenlegeken naponta realizálnak kamatot. Ez változó piaci kamatlábakon alapul, amelyekre szerződésben lefektetett (pozitív vagy negatív) kamatláb-különbözetet alkalmaznak. A kereskedelmi bankok által alkalmazott kamatlábakat a működési egyenlegek esetében egy meghatározott felső határig szerződés szerint általában nullában rögzítik.

A pénzpiaci eszközök és kötvények adott portfóliójának kamatlábváltozásokkal szembeni érzékenysége a portfólió futamidejével nő. A Bizottság által kezelt fő eszközportfóliók futamidejét az alábbiakban ismertetjük.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Az előzetesen beszedett pénzbírságokat pénzpiaci eszközök és hosszú lejáratú kötvények portfóliójába fektetik be, amelynek teljes átlagos futamideje 2,57 év.

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapban tartalékba helyezett költségvetést pénzpiaci eszközök és hosszú lejáratú kötvények portfóliójába fektetik be, amelynek teljes átlagos futamideje 2,99 év.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalapban tartalékba helyezett költségvetést pénzpiaci eszközök és hosszú lejáratú kötvények portfóliójába fektetik be, amelynek teljes átlagos futamideje 3,07 év.

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az EFFA-garanciaalapban tartalékba helyezett költségvetést pénzpiaci eszközök és hosszú lejáratú kötvények portfóliójába fektetik be, amelynek teljes átlagos futamideje 2,51 év.

6.5.   HITELKOCKÁZAT

HITELKOCKÁZAT

Azok az összegek, amelyek az Unió hitelkockázatnak való kitettségét mutatják a jelentéstételi időszak végén, a 2. megjegyzésben kimutatott pénzügyi instrumentumok könyv szerinti értékei.

2.

A nem értékvesztett pénzügyi eszközök kor szerinti elemzése

A nem értékvesztett pénzügyi eszközök kor szerinti elemzése

| millió EUR |
| --- |
| | Összesen | Nem késedelmes, nem értékvesztett | Késedelmes, de nem értékvesztett |
| 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl |
| Hitelek | 52 684 | 52 683 | 1 | — | — |
| Követelések és behajtható követelések | 23 974 | 9 410 | 2 726 | 11 543 | 295 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 137 | 137 | — | — | — |
| Összesen 2019.12.31-én | 76 795 | 62 231 | 2 727 | 11 543 | 295 |
| Hitelek | 53 939 | 53 939 | 0 | — | — |
| Követelések és behajtható követelések | 24 664 | 14 737 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 16 | 16 | — | — | — |
| Összesen 2018.12.31-én | 78 620 | 68 692 | 6 585 | 3 209 | 134 |

millió EUR

Összesen

Nem késedelmes, nem értékvesztett

Késedelmes, de nem értékvesztett

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Hitelek

Hitelek

52 684

52 684

52 683

52 683

1

1

—

—

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

23 974

23 974

9 410

9 410

2 726

2 726

11 543

11 543

295

295

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

137

137

137

137

—

—

—

Összesen 2019.12.31-én

Összesen 2019.12.31-én

76 795

76 795

62 231

62 231

2 727

2 727

11 543

11 543

295

295

Hitelek

Hitelek

53 939

53 939

53 939

53 939

0

0

—

—

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

24 664

24 664

14 737

14 737

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

16

16

16

16

—

—

—

Összesen 2018.12.31-én

Összesen 2018.12.31-én

78 620

78 620

68 692

68 692

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Az 1 évnél rövidebb ideje késedelmes követelések és behajtható követelések 1 799 millió EUR összegben magukban foglalnak versenyügyi pénzbírságokhoz kapcsolódó behajtható követeléseket is. Az 1 és 5 év közötti késedelmes követelések és behajtható követelések 9 212 millió EUR összegben, a több mint 5 éve késedelmes követelések és behajtható követelések pedig 257 millió EUR összegben tartalmaznak versenyügyi pénzbírságokkal kapcsolatos behajtható követeléseket. Az említett összegeket nagymértékben bankgaranciák fedezik, így a Bizottság hitelkockázatnak való kitettsége alacsony. Ezeket a garanciákat a megbírságolt vállalkozások nyújtják a pénzbírságok előzetes megfizetésének alternatívájaként. Ezen túlmenően az 1 évnél rövidebb ideje késedelmes követelések és behajtható követelések, valamint az 1 és 5 év közötti késedelmes követelések és behajtható követelések 0,8 milliárd EUR összegben olyan követeléseket, illetve 2,1 milliárd EUR összegben olyan behajtható követeléseket tartalmaznak, amelyek a 2.6.1.1. megjegyzésben említett kötelezettségszegési ügyhöz kapcsolódnak.

2.6.1.1.

Nem késedelmes vagy nem értékvesztett pénzügyi eszközök hitelminősége

Nem késedelmes vagy nem értékvesztett pénzügyi eszközök hitelminősége

| millió EUR |
| --- |
| | 2019.12.31. |
| AFS (9) | Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (10) | Hitelek | Követelések és behajtható követelések | Pénzeszközök | Összesen |
| Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek | | | | | | |
| Kiváló és magas fokozatú | 8 848 | 137 | 32 | 3 632 | 15 452 | 28 101 |
| Felső középfokozatú | 3 588 | — | 23 013 | 1 444 | 3 688 | 31 734 |
| Alsó középfokozatú | 2 298 | — | 24 711 | 1 867 | 322 | 29 198 |
| Befektetésre nem ajánlott | 264 | — | 4 855 | 478 | 262 | 5 858 |
| | 14 998 | 137 | 52 610 | 7 422 | 19 724 | 94 891 |
| Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek | | | | | | |
| 1. csoport | — | — | 73 | 1 987 | 21 | 2 082 |
| 2. csoport | — | — | — | 2 | — | 2 |
| | — | — | 73 | 1 989 | 21 | 2 083 |
| Összesen | 14 998 | 137 | 52 683 | 9 410 | 19 745 | 96 974 |

millió EUR

2019.12.31.

AFS (9)

9

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (10)

10

Hitelek

Követelések és behajtható követelések

Pénzeszközök

Összesen

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Kiváló és magas fokozatú

Kiváló és magas fokozatú

8 848

8 848

137

137

32

32

3 632

3 632

15 452

15 452

28 101

28 101

Felső középfokozatú

Felső középfokozatú

3 588

3 588

—

23 013

23 013

1 444

1 444

3 688

3 688

31 734

31 734

Alsó középfokozatú

Alsó középfokozatú

2 298

2 298

—

24 711

24 711

1 867

1 867

322

322

29 198

29 198

Befektetésre nem ajánlott

Befektetésre nem ajánlott

264

264

—

4 855

4 855

478

478

262

262

5 858

5 858

14 998

14 998

137

137

52 610

52 610

7 422

7 422

19 724

19 724

94 891

94 891

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

1. csoport

1. csoport

—

—

73

73

1 987

1 987

21

21

2 082

2 082

2. csoport

2. csoport

—

—

—

2

2

—

2

2

—

—

—

73

73

1 989

1 989

21

21

2 083

2 083

Összesen

Összesen

14 998

14 998

137

137

52 683

52 683

9 410

9 410

19 745

19 745

96 974

96 974

| millió EUR |
| --- |
| | 2018.12.31. |
| | AFS (9) | Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (10) | Hitelek | Követelések és behajtható követelések | Pénzeszközök | Összesen |
| Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek | | | | | | |
| Kiváló és magas fokozatú | 9 019 | 16 | 98 | 9 064 | 14 950 | 33 146 |
| Felső középfokozatú | 3 209 | — | 23 513 | 755 | 2 740 | 30 217 |
| Alsó középfokozatú | 1 765 | — | 25 775 | 1 456 | 181 | 29 177 |
| Befektetésre nem ajánlott | — | — | 4 488 | 200 | 221 | 4 909 |
| | 13 993 | 16 | 53 874 | 11 475 | 18 092 | 97 449 |
| Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek | | | | | | |
| 1. csoport | — | — | 64 | 3 262 | 21 | 3 347 |
| 2. csoport | — | — | 2 | 0 | — | 2 |
| | — | — | 66 | 3 262 | 21 | 3 349 |
| Összesen | 13 993 | 16 | 53 939 | 14 737 | 18 113 | 100 797 |

millió EUR

2018.12.31.

AFS (9)

9

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (10)

10

Hitelek

Követelések és behajtható követelések

Pénzeszközök

Összesen

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Kiváló és magas fokozatú

Kiváló és magas fokozatú

9 019

9 019

16

16

98

98

9 064

9 064

14 950

14 950

33 146

33 146

Felső középfokozatú

Felső középfokozatú

3 209

3 209

—

23 513

23 513

755

755

2 740

2 740

30 217

30 217

Alsó középfokozatú

Alsó középfokozatú

1 765

1 765

—

25 775

25 775

1 456

1 456

181

181

29 177

29 177

Befektetésre nem ajánlott

Befektetésre nem ajánlott

—

—

4 488

4 488

200

200

221

221

4 909

4 909

13 993

13 993

16

16

53 874

53 874

11 475

11 475

18 092

18 092

97 449

97 449

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

1. csoport

1. csoport

—

—

64

64

3 262

3 262

21

21

3 347

3 347

2. csoport

2. csoport

—

—

2

2

0

0

—

2

2

—

—

66

66

3 262

3 262

21

21

3 349

3 349

Összesen

Összesen

13 993

13 993

16

16

53 939

53 939

14 737

14 737

18 113

18 113

100 797

100 797

A fenti táblázat nem tartalmazza a külső hitelminősítéssel nem rendelkező tőkeinstrumentumok formájában lévő értékesíthető pénzügyi eszközöket. A fent említett négy kockázati kategória elvben a külső hitelminősítők minősítési kategóriáin alapul a következők szerint:

| — | Kiváló és magas fokozatú: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA – AA- és azzal egyenértékű |
| --- | --- |

—

Kiváló és magas fokozatú: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA – AA- és azzal egyenértékű

| — | Felső középfokozatú: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A- és azzal egyenértékű |
| --- | --- |

—

Felső középfokozatú: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A- és azzal egyenértékű

| — | Alsó középfokozatú: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- és azzal egyenértékű |
| --- | --- |

—

Alsó középfokozatú: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- és azzal egyenértékű

| — | Befektetésre nem ajánlott: Moody nem elsőrendű, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D és azzal egyenértékű |
| --- | --- |

—

Befektetésre nem ajánlott: Moody nem elsőrendű, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D és azzal egyenértékű

Az EU a külső hitelminősítők e minősítési kategóriáit különösen a pénzügyi instrumentumok és a kereskedelmi bankok vonatkozásában referenciapontként alkalmazza, ám egyedi esetekben saját elemzését követően esetlegesen akkor is tarthat összegeket a fenti kockázati kategóriákban, ha a fent említett egy vagy több hitelminősítő esetlegesen leminősíti az adott partnert. A nem minősített partnerek 1. csoportja a tiszta múltú adósokhoz, míg a 2. csoport a múltban nem teljesítő adósokhoz kapcsolódik.

A hitelek alatt feltüntetett, befektetésre nem ajánlott kategóriába besorolt fenti összegek elsősorban a Bizottság által a pénzügyi nehézségekkel küzdő partnerországok részére folyósított pénzügyi támogatási hitelekhez kapcsolódnak. A követelések és behajtható követelések alatt feltüntetett összegek a sajátforrás-rendeletek és egyéb jogalapok alapján néhány tagállammal szembeni behajtható követelésekhez kapcsolódnak. A pénzeszközök alatt feltüntetett összeg elsősorban egyes tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál nyitott, a fent említett rendelet által előírtak szerint a sajátforrás-hozzájárulások nyilvántartására szolgáló sajátforrás-bankszámlákhoz kapcsolódik. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag a költségvetés végrehajtása kapcsán felmerülő készpénzigényei fedezésére használhatja.

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A hitelkockázatnak való kitettség kezelése az Euratom esetében először állami kezességvállalások kieszközlésével, majd a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapon keresztül (makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom), majd a Bizottság tagállamoknál fenntartott sajátforrás-számláiról a szükséges összegek lehívásával, végül az Unió költségvetésén keresztül történik.

A sajátforrás-határozat a tagállamok GNI-jének 1,20 %-ában rögzíti a GNI-forrás felső határát, és 2019-ben ténylegesen 0,88 %-ot használtak fel a kifizetési előirányzatok fedezésére. Ez azt jelenti, hogy 2019. december 31-én0,32 %-os volt az e garanciák fedezésére rendelkezésre álló mozgástér. E célból az Uniónak joga van felszólítani a tagállamokat, hogy biztosítsák a hitelezőivel szembeni uniós jogi kötelezettségvállalások teljesítését.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A saját forrásokról szóló, az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletnek megfelelően a Bizottság pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk (saját források) befizetésére nyitott számlákon vezetik. Minden ilyen számlát a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetnek. Ezek az intézmények a legalacsonyabb hitel-(vagy partner-) kockázatot jelentik a Bizottság számára, mivel ezeknek a kockázatoknak tagállamaival szemben kitéve. A Bizottság pénztári forrásainak azon része tekintetében, amelyeket kifizetések végrehajtása érdekében kereskedelmi bankoknál tartanak, e számlák feltöltése „just-in-time” rendszerben történik, és a pénztári készpénzkezelési rendszer automatikusan kezeli azt. A számlákon a napi kifizetések átlagos összegének figyelembevételével minimális szintű készpénzt tartanak. Ennek következtében az e számlákon tartott napi teljes összeg folyamatosan nagyon alacsony (összességében átlagosan kevesebb mint 70 millió EUR, és mintegy 20 számla között oszlik meg), így biztosítva, hogy a Bizottság hitelkockázatnak való kitettsége korlátozott. Ezeket az összegeket a napi általános pénztári egyenlegekkel érdemes összevetni, amelyek 2019-ben 6 milliárd EUR és 40 milliárd EUR között ingadoztak, és a Bizottság számláiról 2019-ben összesen 158 milliárd EUR-t meghaladó összegben teljesítettek kifizetéseket.

Emellett a kereskedelmi bankokat egyedi iránymutatások alkalmazásával választják ki, hogy tovább minimalizálják azokat a partnerkockázatokat, amelyeknek a Bizottság ki van téve:

| — | Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési eljárással választanak ki. A közbeszerzési eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelminősítés Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű. Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is elfogadható. |
| --- | --- |

—

Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési eljárással választanak ki. A közbeszerzési eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelminősítés Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű. Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is elfogadható.

| — | A Bizottság számláit vezető kereskedelmi bankok hitelminősítését naponta nyomon követik. |
| --- | --- |

—

A Bizottság számláit vezető kereskedelmi bankok hitelminősítését naponta nyomon követik.

| — | Az EU-n kívüli küldöttségeknél az előlegszámlákat egyszerűsített közbeszerzési eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A minősítési követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében e számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembevételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső határokat pedig évente felülvizsgálják. |
| --- | --- |

—

Az EU-n kívüli küldöttségeknél az előlegszámlákat egyszerűsített közbeszerzési eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A minősítési követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében e számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembevételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső határokat pedig évente felülvizsgálják.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

A 2010 előtt előzetesen beszedett pénzbírságokra vonatkozó betéteket kezelő bankokat közbeszerzési eljárás keretében választják ki a hitelminősítési követelményeket, valamint a partner tőkéjével arányosan elhelyezhető pénzeszközök összegét meghatározó belső kockázatkezelési politikának megfelelően.

A kifejezetten az előzetesen beszedett pénzbírságok letétbe helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankok vonatkozásában általános szabályként két hitelminősítőnél legalább A– (S&P vagy ezzel egyenértékű) hosszú távú hitelminősítés szükséges. Egyedi intézkedéseket alkalmaznak abban az esetben, ha az ebbe a csoportba tartozó bankokat leminősítik. Az egyes bankoknál elhelyezett összegeket továbbá a bank szavatoló tőkéjének egy bizonyos százalékára korlátozzák, amely az egyes pénzintézetek hitelminősítésétől függően változik. E korlátok kiszámításánál figyelembe veszik az ugyanezen intézmény által a Bizottság számára kibocsátott fennálló garanciák összegét is. Rendszeresen felülvizsgálják azt is, hogy a fennálló betétek megfelelnek-e az alkalmazandó szakpolitikai követelményeknek.

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

A 2010-től kiszabott, előzetesen beszedett pénzbírságokból származó állampapír-befektetések kapcsán a Bizottság hitelkockázati kitettséget vállal. A legnagyobb mértékben Spanyolországgal szemben van kitéve e kockázatnak, amely a portfólió 20 %-ával rendelkezik. A legmagasabb kitettségű öt ország (Spanyolország, Olaszország, Németország, Franciaország és Belgium) együttesen a befektetési portfólió 52 %-át jelenti. A portfólió súlyozott átlagos hitelminősítése A (S&P vagy azzal egyenértékű).

Pénzügyi garanciák

Pénzügyi garanciák

Az ilyen garanciák elfogadására alkalmazott kockázatkezelési politika magas hitelminőséget biztosít a Bizottság számára. A politika magában foglalja egy adott pénzügyi ágazatbeli szervezettel szembeni maximális hitelezési kitettség meghatározását, amely a szervezet hitelminősítésén, valamint a szervezetnek az IFRS-ek szerinti pénzügyi kimutatásaiban elszámolt tőkeszintjén alapul. Rendszeresen felülvizsgálják azt is, hogy a fennálló garanciák megfelelnek-e az alkalmazandó szakpolitikai követelményeknek.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Az eszközkezelési iránymutatások és/vagy befektetési stratégia bizonyos korlátokat és korlátozásokat határoz meg a portfólió hitelkockázatnak való kitettsége korlátozása érdekében. Ezek a korlátok és korlátozások magukban foglalják a következőket: jogosultsági kritériumok, abszolút hitelkorlátok nominális értelemben a kibocsátó kategóriájától függően, relatív koncentrációs korlátok a kibocsátó kategóriájától függően, valamint koncentrációs korlátok kibocsátásonként. Valamennyi befektetés legalább befektetésre ajánlott kategóriába van besorolva.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az eszközkezelési iránymutatások, kockázati és befektetési stratégiák bizonyos korlátokat és korlátozásokat határoznak meg a portfólió hitelkockázatnak való kitettsége korlátozása érdekében, amely általában a befektetésre ajánlott kategóriára korlátozódik, kivéve az uniós tagállamokkal szembeni kitettsége tekintetében. A portfólió súlyozott átlagos hitelminősítése BBB+ (S&P vagy azzal egyenértékű).

Mivel 2019. december 31-én valamennyi fennálló határidős devizaügyletben az egyetlen partner a Banque de France volt, az említett időpontban semmilyen hitelképesség-javítást, mint például fedezetet, nettósítási megállapodást vagy garanciát nem léptettek életbe. A beszámolási időszak végén pozitív valós értékkel rendelkező származtatott devizaügyletekre vonatkozó hitelkockázatnak való maximális kitettség a mérlegben szereplő könyv szerinti értékkel egyenlő.

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az eszközkezelési iránymutatások, kockázati és befektetési stratégiák bizonyos korlátokat és korlátozásokat határoznak meg a portfólió hitelkockázatnak való kitettsége korlátozása érdekében, amely a befektetésre ajánlott kategóriára korlátozódik, kivéve az uniós tagállamokkal szembeni kitettsége tekintetében. A portfólió súlyozott átlagos hitelminősítése BBB+ (S&P vagy azzal egyenértékű).

6.6.   LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

A pénzügyi kötelezettségek lejáratának elemzése a fennmaradó lejárati idő alapján

A pénzügyi kötelezettségek lejáratának elemzése a fennmaradó lejárati idő alapján

| millió EUR |
| --- |
| | 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl | Összesen |
| Hitelfelvételek | (1 273 ) | (19 312 ) | (31 978 ) | (52 564 ) |
| Szállítói kötelezettségek | (27 241 ) | — | — | (27 241 ) |
| Pénzügyigarancia-kötelezettségek | (20) | — | — | (20) |
| Egyéb | (149) | (640) | (1 132 ) | (1 921 ) |
| Összesen 2019.12.31-én | (28 684 ) | (19 952 ) | (33 110 ) | (81 746 ) |
| Hitelfelvételek | (2 350 ) | (17 363 ) | (34 158 ) | (53 872 ) |
| Szállítói kötelezettségek | (32 227 ) | | | (32 227 ) |
| Egyéb | (252) | (648) | (1 112 ) | (2 012 ) |
| Összesen 2018.12.31-én | (34 829 ) | (18 011 ) | (35 270 ) | (88 110 ) |

millió EUR

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Összesen

Hitelfelvételek

Hitelfelvételek

(1 273 )

(1 273 )

(19 312 )

(19 312 )

(31 978 )

(31 978 )

(52 564 )

(52 564 )

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(27 241 )

(27 241 )

—

—

(27 241 )

(27 241 )

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

(20)

(20)

—

—

(20)

(20)

Egyéb

Egyéb

(149)

(149)

(640)

(640)

(1 132 )

(1 132 )

(1 921 )

(1 921 )

Összesen 2019.12.31-én

Összesen 2019.12.31-én

(28 684 )

(28 684 )

(19 952 )

(19 952 )

(33 110 )

(33 110 )

(81 746 )

(81 746 )

Hitelfelvételek

Hitelfelvételek

(2 350 )

(2 350 )

(17 363 )

(17 363 )

(34 158 )

(34 158 )

(53 872 )

(53 872 )

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(32 227 )

(32 227 )

(32 227 )

(32 227 )

Egyéb

Egyéb

(252)

(252)

(648)

(648)

(1 112 )

(1 112 )

(2 012 )

(2 012 )

Összesen 2018.12.31-én

Összesen 2018.12.31-én

(34 829 )

(34 829 )

(18 011 )

(18 011 )

(35 270 )

(35 270 )

(88 110 )

(88 110 )

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

| millió EUR |
| --- |
| | 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl | Összesen |
| Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal | (397) | (2) | (7) | (406) |
| Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal | 395 | — | — | 395 |
| Nettó cash flow-k 2019.12.31-én | (2) | (2) | (7) | (10) |
| Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal | (490) | (2) | (6) | (498) |
| Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal | 477 | — | — | 477 |
| Nettó cash flow-k 2018.12.31-én | (14) | (2) | (6) | (21) |

millió EUR

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Összesen

Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal

Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal

(397)

(397)

(2)

(2)

(7)

(7)

(406)

(406)

Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal

Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal

395

395

—

—

395

395

Nettó cash flow-k 2019.12.31-én

Nettó cash flow-k 2019.12.31-én

(2)

(2)

(2)

(2)

(7)

(7)

(10)

(10)

Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal

Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal

(490)

(490)

(2)

(2)

(6)

(6)

(498)

(498)

Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal

Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal

477

477

—

—

477

477

Nettó cash flow-k 2018.12.31-én

Nettó cash flow-k 2018.12.31-én

(14)

(14)

(2)

(2)

(6)

(6)

(21)

(21)

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A hitelfelvételből eredő likviditási kockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek). A makroszintű pénzügyi támogatás és az Euratom vonatkozásában a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap szolgál likviditási tartalékként (illetve biztonsági hálóként) a hitelfelvevő nemfizetése vagy késedelmes fizetése esetén. A fizetésimérleg-eszköz vonatkozásában a 431/2009/EK tanácsi rendelet (25) olyan eljárást ír elő, amely elegendő időt biztosít arra, hogy a Bizottság tagállamoknál vezetett sajátforrás-számláiról mobilizálják a forrásokat. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus vonatkozásában a 407/2010/EU tanácsi rendelet (26) hasonló eljárásról rendelkezik.

25

26

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

Az uniós költségvetési alapelvek biztosítják, hogy egy adott év folyamán elegendő általános készpénzforrás áll rendelkezésre valamennyi kifizetés teljesítésére. A teljes tagállami hozzájárulások az egyéb bevételekkel együtt valóban megegyeznek a pénzügyi év kifizetési előirányzatainak összegével. A tagállami hozzájárulásokat azonban tizenkét részletben szedik be havonta az év folyamán és azok az elfogadott költségvetésen alapulnak, míg a kifizetések a működési igényektől függnek. Ezenfelül az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletnek (a saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról szóló rendeletnek) megfelelően egy adott (N) hónapban jóváhagyott költségvetés-módosításhoz kapcsolódó tagállami hozzájárulások vagy az N+1. hónap első munkanapján (amennyiben a költségvetés-módosítást az adott hónap 16. napja előtt hagyják jóvá), vagy az N+2. hónap első munkanapján (amennyiben a költségvetés-módosítást az adott hónap 16. napján vagy később hagyják jóvá) állnak rendelkezésre, a kapcsolódó kifizetési előirányzatok viszont azonnal rendelkezésre állnak.

Annak biztosítása érdekében, hogy a rendelkezésre álló pénztári források mindig elegendőek legyenek egy adott hónapban végrehajtandó összes kifizetés teljesítésére, rendszeres készpénz-előrejelzési eljárások alkalmazására kerül sor, a saját források vagy további pénzeszközök pedig szükség esetén, bizonyos határokon belül és bizonyos feltételek mellett előre lehívhatók a tagállamoktól. Az elmúlt években a működési igények és az átfogó költségvetési megszorítások miatt fokozni kellett az év folyamán teljesített kifizetések ütemének nyomon követését. A fentieken túl, a Bizottság napi pénztárkezelési műveleteivel összefüggésben, automatizált készpénzkezelési eszközök biztosítják, hogy a Bizottság minden egyes bankszámláján napi szinten elegendő likviditás álljon rendelkezésre.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Az előzetesen beszedett pénzbírságok befektetésére használt BUFI-alap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök kellően likvidek és mobilizálhatók legyenek a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. A portfólió nagy részét olyan magas likviditású értékpapírok teszik ki, amelyeket rövid távú pénzeszköz-kiáramlások teljesítése érdekében értékesíteni lehet. Emellett a pénzeszközök, a pénzeszköz-egyenértékesek és az 1 éven belül lejáró értékpapírok aránya 24 %.

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Az alap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök likviditási és mobilizálási foka optimális legyen a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Az alap ezért a rövid távú pénzeszköz-kiáramlások fedezésére elegendő monetáris eszközt tart fenn. A pénzeszközök, a pénzeszköz-egyenértékesek és az 1 éven belül lejáró értékpapírok aránya 11 %.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök kellően likvidek és mobilizálhatók legyenek a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. A portfólió nagy részét olyan likvid eszközök teszik ki, amelyeket szükség esetén rövid távú pénzeszköz-kiáramlások teljesítése érdekében értékesíteni lehet. Emellett a pénzeszközök, a pénzeszköz-egyenértékesek és az 1 éven belül lejáró értékpapírok aránya 23 %.

A származtatott ügyletek elszámolása bruttó, és az elszámolás alapja a szerződéses lejáratuk. A kötelezettségeket az USD-ben denominált eszközök értékesítésén és/vagy csereügyleten keresztül teljesítik, így lehetséges, hogy az árfolyam-különbözetek miatt pénzeszköz-kiáramlás történik.

Semmilyen likviditáskezelésre nincs szükség a fedezeti/biztosítéki követelmények tekintetében, mivel a jelenlegi fedezeti partner elfogadja, hogy fedezetre/letéti felhívásra vonatkozó követelmények nélkül működjön együtt a Bizottsággal.

EFFA-garanciaalap

EFFA-garanciaalap

Az EFFA-garanciaalap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök kellően likvidek és mobilizálhatók legyenek a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban.

A portfólió nagy részét olyan likvid eszközök teszik ki, amelyeket szükség esetén rövid távú pénzeszköz-kiáramlások teljesítése érdekében értékesíteni lehet. Emellett a pénzeszközök, a pénzeszköz-egyenértékesek és az 1 éven belül lejáró értékpapírok aránya 42 %.

Egyéb pénzügyi instrumentumok – származtatott pénzügyi kötelezettségek

Egyéb pénzügyi instrumentumok – származtatott pénzügyi kötelezettségek

2017-ben az EU egy származtatott ügyletet (devizaopciót) kötött a pénzügyi intézmények által a keleti partnerség kkv-finanszírozási eszköze programjának keretében nyújtott hitelekhez kapcsolódó deviza leértékelésének fedezésére (lásd a 2.11.2. megjegyzést). Emellett az EBB csoport tőkeportfólióira vonatkozó uniós garancia pénzügyi kötelezettséget eredményezett a mögöttes befektetések értékében vagy értékvesztésében bekövetkező változások fedezésére. Az uniós költségvetésből finanszírozott egyéb pénzügyi instrumentumokat illetően az az összeg, amelyért ezen eszközök alapján az EU felelős, nem haladhatja meg a lekötött összeget, amely az említett tény által enyhített likviditási kockázatot jelenti.

2.11.2.

7.   KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK

7.1.   KAPCSOLT FELEK

KAPCSOLT FELEK

Az EU kapcsolt felei a konszolidálásba bevont uniós gazdálkodó egységek, társult vállalkozások és ezen egységek felsővezetése. Az ezen egységek közötti ügyletekre az Unió szokásos működésének részeként került sor, és így az uniós számviteli szabályoknak megfelelően ezen ügyletek vonatkozásában nincs szükség egyedi közzétételi követelményekre.

7.2.   A FELSŐVEZETÉS FŐ JOGOSULTSÁGAI

A FELSŐVEZETÉS FŐ JOGOSULTSÁGAI

Az EU felsővezetését érintő, kapcsolt felekre vonatkozó műveletekkel kapcsolatos adatok bemutatása céljából e személyeket öt csoportba sorolták:

1. kategória: az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke és az Európai Unió Bíróságának elnöke

1. kategória:

2. kategória: a Bizottság alelnöke és az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, valamint a Bizottság többi alelnöke

2. kategória:

3. kategória: a Tanács főtitkára, a Bizottság tagjai, az Európai Unió Bíróságának bírái és főtanácsnokai, a Törvényszék elnöke és tagjai, az ombudsman és az európai adatvédelmi biztos

3. kategória:

4. kategória: a Számvevőszék elnöke és tagjai

4. kategória:

5. kategória: az intézmények és ügynökségek legmagasabb rangú köztisztviselői

5. kategória:

Jogosultságaik összefoglalására az alábbiakban kerül sor. További információk találhatók az Europa honlapon közzétett személyzeti szabályzatban, amely az Unió valamennyi tisztviselőjének jogait és kötelezettségeit tartalmazó hivatalos dokumentum. A felsővezetés semmilyen kedvezményes hitelben nem részesült az Uniótól.

A FELSŐVEZETÉS FŐ PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI

A FELSŐVEZETÉS FŐ PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI

| EUR |
| --- |
| Jogosultság (alkalmazottanként) | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| Alapilletmény (havi) | 28 461,39 | 25 780,25 - | 20 624,20 - | 22 274,14 - | 13 113,98 - |
| | | 26 811,47 | 23 202,23 | 23 717,84 | 20 624,20 |
| | | | | | |
| Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| | | | | | |
| Családi támogatások: | | | | | |
| Háztartási támogatás (a fizetés %-ában) | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 |
| Eltartott gyermek | 418,31 | 418,31 | 418,31 | 418,31 | 418,31 |
| Iskola előtti | 102,18 | 102,18 | 102,18 | 102,18 | 102,18 |
| Iskoláztatási, vagy | 283,82 | 283,82 | 283,82 | 283,82 | 283,82 |
| A munkavégzés helyén kívüli képzés | 567,38 | 567,38 | 567,38 | 567,38 | 567,38 |
| Az elnöklő bírák támogatása | tárgytalan | tárgytalan | 651,20 | tárgytalan | tárgytalan |
| | | | | | |
| Reprezentációs költségtérítés | 1 542,36 | 991,26 | 651,20 | tárgytalan | tárgytalan |
| | | | | | |
| Éves utazási költségek | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan |
| | | | | | |
| Tagállamba átutalható: | | | | | |
| Iskoláztatási támogatás (11) | Igen | Igen | Igen | Igen | Igen |
| A fizetés %-ában (11) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| A kk nélküli fizetés %-ában | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % |
| Reprezentációs költségek | visszatérített | visszatérített | visszatérített | tárgytalan | tárgytalan |
| | | | | | |
| Szolgálati jogviszony megkezdése: | | | | | |
| Beilleszkedési kiadások | 56 922,77 | 51 560,49 | 41 248,39 | 44 548,28 | visszatérített |
| | | - 53 622,93 | - 46 404,45 | - 47 435,67 | |
| Családtagok utazási költségei | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Költözésből adódó kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Szolgálati jogviszony megszűnése: | | | | | |
| Újraletelepedési kiadások | 28 461,39 | 25 780,25 - | 20 624,20 - | 22 274,14 - | visszatérített |
| | | 26 811,47 | 23 202,23 | 23 717,84 | |
| Családtagok utazási költségei | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Költözésből adódó kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Átmenet (a fizetés %-ában) (12) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | tárgytalan |
| Betegségbiztosítás | fedezett | fedezett | fedezett | fedezett | fedezett |
| Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt) | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % |
| | | | | | |
| Levonások: | | | | | |
| Jövedelemadó | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Speciális levonás a fizetés után | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Nyugdíjjárulék | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan | 9,7  % |
| Személyek száma év végén | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

EUR

Jogosultság (alkalmazottanként)

Jogosultság (alkalmazottanként)

1. kategória

1. kategória

2. kategória

2. kategória

3. kategória

3. kategória

4. kategória

4. kategória

5. kategória

5. kategória

Alapilletmény (havi)

Alapilletmény (havi)

28 461,39

28 461,39

25 780,25 -

25 780,25 -

20 624,20 -

20 624,20 -

22 274,14 -

22 274,14 -

13 113,98 -

13 113,98 -

26 811,47

26 811,47

23 202,23

23 202,23

23 717,84

23 717,84

20 624,20

20 624,20

Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás

Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

0–4 %–16 %

Családi támogatások:

Családi támogatások:

Háztartási támogatás (a fizetés %-ában)

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

Eltartott gyermek

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

Iskola előtti

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

Iskoláztatási, vagy

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

A munkavégzés helyén kívüli képzés

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

Az elnöklő bírák támogatása

Az elnöklő bírák támogatása

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

651,20

651,20

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

Reprezentációs költségtérítés

Reprezentációs költségtérítés

1 542,36

1 542,36

991,26

991,26

651,20

651,20

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

Éves utazási költségek

Éves utazási költségek

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

Tagállamba átutalható:

Tagállamba átutalható:

Iskoláztatási támogatás (11)

11

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

A fizetés %-ában (11)

11

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

A kk nélküli fizetés %-ában

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

Reprezentációs költségek

Reprezentációs költségek

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Beilleszkedési kiadások

56 922,77

56 922,77

51 560,49

51 560,49

41 248,39

41 248,39

44 548,28

44 548,28

visszatérített

visszatérített

- 53 622,93

- 53 622,93

- 46 404,45

- 46 404,45

- 47 435,67

- 47 435,67

Családtagok utazási költségei

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Költözésből adódó kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Újraletelepedési kiadások

28 461,39

28 461,39

25 780,25 -

25 780,25 -

20 624,20 -

20 624,20 -

22 274,14 -

22 274,14 -

visszatérített

visszatérített

26 811,47

26 811,47

23 202,23

23 202,23

23 717,84

23 717,84

Családtagok utazási költségei

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Költözésből adódó kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Átmenet (a fizetés %-ában) (12)

12

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

tárgytalan

tárgytalan

Betegségbiztosítás

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt)

Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt)

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Levonások:

Levonások:

Jövedelemadó

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában)

Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Speciális levonás a fizetés után

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

6-7 %

Nyugdíjjárulék

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

9,7  %

9,7  %

Személyek száma év végén

Személyek száma év végén

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

8.   A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK

Az éves beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a fent bemutatott információk ezt tükrözik. E beszámoló aláírásának napjáig két lényeges kérdés merült fel, amelyet az alábbiakban ismertetünk: az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése és a koronavírus-járvány uniós kezelése. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének nem jutott tudomására olyan lényeges további esemény, amelyet e szakaszban kellene bemutatni, és jelentés sem érkezett ilyenről.

Koronavírus-betegség 2019 (Covid19)

Koronavírus-betegség 2019 (Covid19)

2020 első felében a koronavírus-járvány világszerte óriási hatásokkal járt. Mivel nem számít kiigazító eseménynek, ezért a jelentett adatokat sem kell kiigazítani. Az ezt követő beszámolási időszakok tekintetében a Bizottság által javasolt azonnali reagálási kezdeményezések végrehajtása – beleértve a Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz újbóli működésbe léptetését, az uniós polgári védelmi mechanizmus (UCPM/rescEU) további megerősítését, a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezéseket (CRII és CRII+), valamint a Covid19-világjárvány miatt felmerülő szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszközt (SURE) – hatással lesz egyes eszközöknek és kötelezettségeknek a pénzügyi kimutatásokban való megjelenítésére, értékelésére vagy átsorolására:

| — | A Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz újbóli működésbe léptetése és az uniós polgári védelmi mechanizmus (UCPM/rescEU) megerősítése:
  Az EU a Covid19-világjárvány nyomán kialakult válság mélységére, valamint az uniós költségvetésből támogatást igénylő szükségletek mértékére és jellegére tekintettel újból működésbe léptette a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközt. Ezt az eszközt eredetileg 2016 márciusában hozta létre a menekültek Görögországba való tömeges beáramlását követően kialakult szükséghelyzet kezelésére (lásd a 2016. március 15-i (EU) 2016/369 tanácsi rendeletet (27)), majd a Covid19-világjárvánnyal szembeni védekezéshez szükséges kiadások finanszírozása érdekében hároméves időszakra (2020. február 1. és 2022. január 31. között) újból működésbe léptette (lásd a 2020. április 14-i (EU) 2020/521 tanácsi rendeletet (28)). E célkitűzés előmozdítása érdekében a 2020. évi költségvetést úgy módosították, hogy az magában foglaljon 2,7 milliárd EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 1,4 milliárd EUR összegű kifizetési előirányzatot (lásd az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre vonatkozó 2. számú költségvetés-módosításának végleges elfogadását, (EU, Euratom) 2020/537, 2020. április 17. (29)). Az újbóli működésbe léptetés lehetővé teszi az Unió számára, hogy intézkedéseket hozzon a súlyos következmények megelőzésére és enyhítésére egy vagy több tagállamban, és összehangolt módon kezelje a Covid19-katasztrófához kapcsolódó szükségleteket, kiegészítve az egyéb uniós eszközök keretében nyújtott bármilyen támogatást. A Bizottság által központilag irányított eszköz elsősorban a közvetlen közbeszerzésre és támogatásokra összpontosít, míg bizonyos esetekben az intézkedéseket partnereken, például nemzetközi szervezeteken keresztül hajtják végre.
  A Szükséghelyzeti Támogatási Eszközt kiegészítő intézkedésként megerősítették az uniós polgári védelmi mechanizmust/rescEU-t, hogy lehetővé váljon az alapvető erőforrások Európa-szerte történő szélesebb körű felhalmozása és elosztásának koordinálása (lásd a 2020. március 19-i (EU) 2020/414 bizottsági végrehajtási határozattal (30) és a 2020. március 26-i (EU) 2020/452 bizottsági végrehajtási határozattal (31) módosított (EU) 2019/570 bizottsági végrehajtási határozatot (32)). Ennek érdekében módosították a 2020. évi költségvetést, hogy az magában foglaljon további 0,3 milliárd EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 0,2 milliárd EUR összegű kifizetési előirányzatot. Az UCPM/rescEU megerősítése támogatja a tagállamokat bizonyos típusú szükséges felszerelések (többek között terápiás készítmények, orvostechnikai felszerelések, egyéni védőeszközök, laboratóriumi felszerelések) beszerzésében, így növelve a közös közbeszerzési megállapodás szerinti közös közbeszerzés keretében beszerzett kiemelt termékek volumenét, valamint kiegészítve és kibővítve azok körét. E koordinált megközelítésnek köszönhetően a tagállamok jó alkupozícióba kerülnek az ágazattal szemben a gyógyszerek elérhetőségéről és áráról folytatott tárgyalások során. A rescEU közvetlen támogatásai 100 %-os finanszírozást biztosítanak az uniós költségvetésből, többek között e kapacitások fejlesztésének és az eszközök alkalmazásnak a teljes körű finanszírozására. A beszerzett felszerelések egy vagy több tagállamban kerülnek elhelyezésre, míg a döntéshozatalt uniós szinten szervezik, és a nemzeti készleteken felül biztosítanak szükséghelyzeti felszerelést. A felszerelések valamennyi tagállam számára elérhetők lesznek, és akkor kerülnek felhasználásra, ha a nemzeti készletek nem elegendőek. |
| --- | --- |

—

A Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz újbóli működésbe léptetése és az uniós polgári védelmi mechanizmus (UCPM/rescEU) megerősítése:

Az EU a Covid19-világjárvány nyomán kialakult válság mélységére, valamint az uniós költségvetésből támogatást igénylő szükségletek mértékére és jellegére tekintettel újból működésbe léptette a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközt. Ezt az eszközt eredetileg 2016 márciusában hozta létre a menekültek Görögországba való tömeges beáramlását követően kialakult szükséghelyzet kezelésére (lásd a 2016. március 15-i (EU) 2016/369 tanácsi rendeletet (27)), majd a Covid19-világjárvánnyal szembeni védekezéshez szükséges kiadások finanszírozása érdekében hároméves időszakra (2020. február 1. és 2022. január 31. között) újból működésbe léptette (lásd a 2020. április 14-i (EU) 2020/521 tanácsi rendeletet (28)). E célkitűzés előmozdítása érdekében a 2020. évi költségvetést úgy módosították, hogy az magában foglaljon 2,7 milliárd EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 1,4 milliárd EUR összegű kifizetési előirányzatot (lásd az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre vonatkozó 2. számú költségvetés-módosításának végleges elfogadását, (EU, Euratom) 2020/537, 2020. április 17. (29)). Az újbóli működésbe léptetés lehetővé teszi az Unió számára, hogy intézkedéseket hozzon a súlyos következmények megelőzésére és enyhítésére egy vagy több tagállamban, és összehangolt módon kezelje a Covid19-katasztrófához kapcsolódó szükségleteket, kiegészítve az egyéb uniós eszközök keretében nyújtott bármilyen támogatást. A Bizottság által központilag irányított eszköz elsősorban a közvetlen közbeszerzésre és támogatásokra összpontosít, míg bizonyos esetekben az intézkedéseket partnereken, például nemzetközi szervezeteken keresztül hajtják végre.

27

28

29

A Szükséghelyzeti Támogatási Eszközt kiegészítő intézkedésként megerősítették az uniós polgári védelmi mechanizmust/rescEU-t, hogy lehetővé váljon az alapvető erőforrások Európa-szerte történő szélesebb körű felhalmozása és elosztásának koordinálása (lásd a 2020. március 19-i (EU) 2020/414 bizottsági végrehajtási határozattal (30) és a 2020. március 26-i (EU) 2020/452 bizottsági végrehajtási határozattal (31) módosított (EU) 2019/570 bizottsági végrehajtási határozatot (32)). Ennek érdekében módosították a 2020. évi költségvetést, hogy az magában foglaljon további 0,3 milliárd EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 0,2 milliárd EUR összegű kifizetési előirányzatot. Az UCPM/rescEU megerősítése támogatja a tagállamokat bizonyos típusú szükséges felszerelések (többek között terápiás készítmények, orvostechnikai felszerelések, egyéni védőeszközök, laboratóriumi felszerelések) beszerzésében, így növelve a közös közbeszerzési megállapodás szerinti közös közbeszerzés keretében beszerzett kiemelt termékek volumenét, valamint kiegészítve és kibővítve azok körét. E koordinált megközelítésnek köszönhetően a tagállamok jó alkupozícióba kerülnek az ágazattal szemben a gyógyszerek elérhetőségéről és áráról folytatott tárgyalások során. A rescEU közvetlen támogatásai 100 %-os finanszírozást biztosítanak az uniós költségvetésből, többek között e kapacitások fejlesztésének és az eszközök alkalmazásnak a teljes körű finanszírozására. A beszerzett felszerelések egy vagy több tagállamban kerülnek elhelyezésre, míg a döntéshozatalt uniós szinten szervezik, és a nemzeti készleteken felül biztosítanak szükséghelyzeti felszerelést. A felszerelések valamennyi tagállam számára elérhetők lesznek, és akkor kerülnek felhasználásra, ha a nemzeti készletek nem elegendőek.

30

31

32

| — | A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés (CRII és CRII+):
  A 2020. március 30-i (EU) 2020/460 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (33) végrehajtott CRII a Covid19-járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedéseket vezetett be azáltal, hogy azonnali likviditást biztosított akár 37 milliárd EUR összegű európai közberuházás mozgósításához, rugalmasabbá tette az uniós kiadási szabályok alkalmazását és kiterjesztette az Európai Unió Szolidaritási Alapjának alkalmazási körét. A 2020. április 23-i (EU) 2020/558 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (34) végrehajtott CRII+ további intézkedéseket vezetett be annak érdekében, hogy kivételes rugalmasságot biztosítson az európai strukturális és beruházási alapok felhasználása tekintetében. A 2019. évi mérleg 6,8 milliárd EUR-t rövid lejáratú előfinanszírozásként tartalmaz, mivel ezeket az összegeket a tagállamoknak eredetileg 2020-ban kellett volna visszafizetniük. A CRII nyomán azonban a tagállamok megtarthatják ezeket az összegeket, hogy fel lehessen ezeket használni a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos beruházások felgyorsítására. Mivel a CRII az előfinanszírozás lezáráskor történő elszámolását vagy visszatéríttetését irányozza elő, és az elszámolhatósági időszakok 2022-ben lejárhatnak, ez a 6,8 milliárd EUR összegű rövid lejáratú előfinanszírozás – a számviteli szabályokkal összhangban – a 2020. évi pénzügyi kimutatásokban valószínűleg hosszú lejáratúként kerül besorolásra. |
| --- | --- |

—

A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés (CRII és CRII+):

A 2020. március 30-i (EU) 2020/460 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (33) végrehajtott CRII a Covid19-járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedéseket vezetett be azáltal, hogy azonnali likviditást biztosított akár 37 milliárd EUR összegű európai közberuházás mozgósításához, rugalmasabbá tette az uniós kiadási szabályok alkalmazását és kiterjesztette az Európai Unió Szolidaritási Alapjának alkalmazási körét. A 2020. április 23-i (EU) 2020/558 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (34) végrehajtott CRII+ további intézkedéseket vezetett be annak érdekében, hogy kivételes rugalmasságot biztosítson az európai strukturális és beruházási alapok felhasználása tekintetében. A 2019. évi mérleg 6,8 milliárd EUR-t rövid lejáratú előfinanszírozásként tartalmaz, mivel ezeket az összegeket a tagállamoknak eredetileg 2020-ban kellett volna visszafizetniük. A CRII nyomán azonban a tagállamok megtarthatják ezeket az összegeket, hogy fel lehessen ezeket használni a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos beruházások felgyorsítására. Mivel a CRII az előfinanszírozás lezáráskor történő elszámolását vagy visszatéríttetését irányozza elő, és az elszámolhatósági időszakok 2022-ben lejárhatnak, ez a 6,8 milliárd EUR összegű rövid lejáratú előfinanszírozás – a számviteli szabályokkal összhangban – a 2020. évi pénzügyi kimutatásokban valószínűleg hosszú lejáratúként kerül besorolásra.

33

34

| — | A Covid19-világjárvány miatt felmerülő szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE):
  Az EU a Covid19-válság gazdasági hatásainak kezelését célzó szükséghelyzeti támogatási csomag részeként 2020. május 19-én elfogadta a SURE eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2020/672 tanácsi rendeletet (35). Az eszköz célja, hogy segítse a munkavállalókat munkahelyük megtartásában a válság idején. A SURE olyan ideiglenes eszköz, amelynek keretében akár 100 milliárd EUR összegű pénzügyi támogatás (kedvezményes hitel) nyújtható a tagállamoknak. Az eszköz lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy uniós pénzügyi támogatást igényeljenek az olyan állami közkiadások hirtelen és jelentős megemelkedésének finanszírozásához, amelyek a 2020. február 1-je óta a válság okán bevezetett nemzeti intézkedések nyomán merültek fel. Ilyenek például a csökkentett munkaidős rendszerek és az ahhoz hasonló – többek között az önálló vállalkozóknak biztosított – intézkedések, illetve bizonyos, főként a munkahelyeket érintő egészségügyi rendelkezések. Annak érdekében, hogy az EU a SURE keretében pénzügyi támogatást nyújthasson, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az EU nevében legfeljebb 100 milliárd EUR összegben hitelt vegyen fel a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményeknél. A SURE-hoz kapcsolódó hiteleket az uniós költségvetésből és a tagállamok által az EU bruttó nemzeti jövedelméhez való hozzájárulásuk arányának megfelelően nyújtott garanciákból fogják fedezni. A garanciák teljes összege 25 milliárd EUR lesz, és az eszköz csak az összes garancia rendelkezésre bocsátását követően lép működésbe. Az eszköz 2022. december 31-ig szól. |
| --- | --- |

—

A Covid19-világjárvány miatt felmerülő szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE):

Az EU a Covid19-válság gazdasági hatásainak kezelését célzó szükséghelyzeti támogatási csomag részeként 2020. május 19-én elfogadta a SURE eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2020/672 tanácsi rendeletet (35). Az eszköz célja, hogy segítse a munkavállalókat munkahelyük megtartásában a válság idején. A SURE olyan ideiglenes eszköz, amelynek keretében akár 100 milliárd EUR összegű pénzügyi támogatás (kedvezményes hitel) nyújtható a tagállamoknak. Az eszköz lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy uniós pénzügyi támogatást igényeljenek az olyan állami közkiadások hirtelen és jelentős megemelkedésének finanszírozásához, amelyek a 2020. február 1-je óta a válság okán bevezetett nemzeti intézkedések nyomán merültek fel. Ilyenek például a csökkentett munkaidős rendszerek és az ahhoz hasonló – többek között az önálló vállalkozóknak biztosított – intézkedések, illetve bizonyos, főként a munkahelyeket érintő egészségügyi rendelkezések. Annak érdekében, hogy az EU a SURE keretében pénzügyi támogatást nyújthasson, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az EU nevében legfeljebb 100 milliárd EUR összegben hitelt vegyen fel a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményeknél. A SURE-hoz kapcsolódó hiteleket az uniós költségvetésből és a tagállamok által az EU bruttó nemzeti jövedelméhez való hozzájárulásuk arányának megfelelően nyújtott garanciákból fogják fedezni. A garanciák teljes összege 25 milliárd EUR lesz, és az eszköz csak az összes garancia rendelkezésre bocsátását követően lép működésbe. Az eszköz 2022. december 31-ig szól.

35

| — | Next Generation EU:
  Ursula von der Leyen elnök 2020. május 27-én új javaslatot terjesztett elő a 2021–2027-es időszakra vonatkozó hosszú távú uniós költségvetésről (többéves pénzügyi keret) és az ágazati programokról. Ezt a javaslatot a koronavírus-járvány okozta gazdasági és társadalmi károk helyreállítását célzó, a gazdasági helyreállításnak kezdeti lökést adó és az európaiak következő nemzedékének jövőjét egyengetni hivatott ideiglenes szükséghelyzeti eszköz, a Next Generation EU (36) egészíti ki. E javaslatról jelenleg folynak a tárgyalások a tagállamokkal és az Európai Parlamenttel. Amennyiben e javaslat alapján megállapodás születne, az EU által felvett hitelekből származó pénzeszközökkel számos uniós költségvetési programot kiegészítenének. Tekintettel a javasolt összegek nagyságára, ez jelentős hatást gyakorolna a jövőbeli uniós mérlegek tartalmára; a konkrét hatás csak akkor értékelhető, ha a költségvetési hatóság jóváhagyta a végleges javaslatot, és megkezdődik annak végrehajtása. |
| --- | --- |

—

Next Generation EU:

Ursula von der Leyen elnök 2020. május 27-én új javaslatot terjesztett elő a 2021–2027-es időszakra vonatkozó hosszú távú uniós költségvetésről (többéves pénzügyi keret) és az ágazati programokról. Ezt a javaslatot a koronavírus-járvány okozta gazdasági és társadalmi károk helyreállítását célzó, a gazdasági helyreállításnak kezdeti lökést adó és az európaiak következő nemzedékének jövőjét egyengetni hivatott ideiglenes szükséghelyzeti eszköz, a Next Generation EU (36) egészíti ki. E javaslatról jelenleg folynak a tárgyalások a tagállamokkal és az Európai Parlamenttel. Amennyiben e javaslat alapján megállapodás születne, az EU által felvett hitelekből származó pénzeszközökkel számos uniós költségvetési programot kiegészítenének. Tekintettel a javasolt összegek nagyságára, ez jelentős hatást gyakorolna a jövőbeli uniós mérlegek tartalmára; a konkrét hatás csak akkor értékelhető, ha a költségvetési hatóság jóváhagyta a végleges javaslatot, és megkezdődik annak végrehajtása.

36

Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése

Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése

2020. február 1-jétől az Egyesült Királyság többé nem tagja az Európai Uniónak. Azt követően, hogy a két fél megkötötte a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás), az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy az uniós tagságából eredően teljesíti a jelenlegi többéves pénzügyi keret és a korábbi pénzügyi tervek szerinti valamennyi kötelezettségét.

E beszámoló aláírásának időpontjáig, valamint a megkötött és már hatályos, kilépésről rendelkező megállapodás alapján e beszámolóban semmilyen pénzügyi hatásról nem kell jelentést tenni.

9.   A KONSZOLIDÁLÁS ALKALMAZÁSI KÖRE

A.   ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK (52)

ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK (52)

1.   Intézmények és tanácsadó szervek (11)

Intézmények és tanácsadó szervek (11)

Európai Parlament

Európai Parlament

Európai Tanács

Európai Tanács

Európai Bizottság

Európai Bizottság

Európai Számvevőszék

Európai Számvevőszék

Az Európai Unió Bírósága

Az Európai Unió Bírósága

Európai Külügyi Szolgálat

Európai Külügyi Szolgálat

Európai adatvédelmi biztos

Európai adatvédelmi biztos

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Európai ombudsman

Európai ombudsman

Régiók Bizottsága

Régiók Bizottsága

Az Európai Unió Tanácsa

Az Európai Unió Tanácsa

2.   Uniós ügynökségek (39)

Uniós ügynökségek (39)

2.1.   
  Végrehajtó ügynökségek (6)

Végrehajtó ügynökségek (6)

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA)

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA)

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség (CHAFEA)

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség (CHAFEA)

Kutatási Végrehajtó Ügynökség (REA)

Kutatási Végrehajtó Ügynökség (REA)

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (EASME)

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (EASME)

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége (ERCEA)

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége (ERCEA)

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség (INEA)

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség (INEA)

2.2.   
  Decentralizált ügynökségek (33)

Decentralizált ügynökségek (33)

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség (EMSA)

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség (EMSA)

Európai Gyógyszerügynökség (EMA)

Európai Gyógyszerügynökség (EMA)

Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA)

Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA)

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE)

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE)

Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA)

Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA)

Európai Bankhatóság (EBH)

Európai Bankhatóság (EBH)

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO)

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO)

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex)

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex)

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL)

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL)

Európai GNSS Ügynökség (GSA)

Európai GNSS Ügynökség (GSA)

Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust)

Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust)

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA)

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA)

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC)

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC)

Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop)

Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop)

Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynöksége

Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynöksége

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Működését Segítő Ügynökség (BEREC Hivatal)

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Működését Segítő Ügynökség (BEREC Hivatal)

Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség (ENISA)

Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség (ENISA)

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA)

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA)

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége (ERA)

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége (ERA)

Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO)

Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO)

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA)

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA)

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (EASA)

Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (EASA)

Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA)

Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA)

Európai Képzési Alapítvány (ETF)

Európai Képzési Alapítvány (ETF)

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound)

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound)

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja (EMCDDA)

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja (EMCDDA)

A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol)

A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol)

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA)

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA)

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA)

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA)

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

Fusion for Energy (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás)

Fusion for Energy (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás)

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (eu-LISA)

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (eu-LISA)

3.   Egyéb ellenőrzött gazdálkodó egységek (2)

Egyéb ellenőrzött gazdálkodó egységek (2)

A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség

A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség

Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT)

Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT)

B.   TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK (1)

TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK (1)

Európai Beruházási Alap (EBA)

Európai Beruházási Alap (EBA)

KISEBB GAZDÁLKODÓ EGYSÉGEK

KISEBB GAZDÁLKODÓ EGYSÉGEK

Az alábbiakban felsorolt gazdálkodó egységeket csekély jelentőségük miatt nem vonták be az EU 2019. évi összevont pénzügyi beszámolójába a tőkemódszer alkalmazásával:

Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás (BBI)

Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás (BBI)

A BBI az EU és a Bioalapú Iparágak Konzorciumának (BIK) köz-magán társulása. A BBI célkitűzése, hogy fenntartható és versenyképes bioalapú európai iparágak fejlesztése révén hozzájáruljon az erőforrásokat hatékonyabban felhasználó, fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság létrehozásához, valamint a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás erősítéséhez.

Tiszta Égbolt közös vállalkozás (Tiszta Égbolt)

Tiszta Égbolt közös vállalkozás (Tiszta Égbolt)

A Tiszta Égbolt a legnagyobb európai kutatási program, amely a légi járművekkel összefüggő szén-dioxid-kibocsátás, gázkibocsátások és zajszintek csökkentését célzó innovatív, élvonalbeli technológiát fejleszti ki. Az EU „Horizont 2020” keretprogramja által finanszírozott Tiszta Égbolt hozzájárul az európai légi ipari együttműködés, globális vezető szerep és versenyképesség megerősítéséhez.

Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás (IMI közös vállalkozás)

Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás (IMI közös vállalkozás)

Az IMI az Európai Unió és az európai gyógyszeripar közötti partnerség, a világ legnagyobb köz-magán társulása az élettudományok területén. Célja az egészség javítása az innovatív gyógyszerek kifejlesztésének és a páciensek számára való elérhetőségének felgyorsítása révén, különösen az olyan területeken, ahol azokra kielégítetlen orvosi vagy társadalmi igény mutatkozik.

Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek közös vállalkozás (ECSEL)

Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek közös vállalkozás (ECSEL)

Az ECSEL elektronikai alkatrészekkel és rendszerekkel foglalkozó köz-magán társulás, amely az elektronikai alkatrészek és rendszerek terén világszínvonalú szakértelmet nyújtó kutatási, fejlesztési és innovációs projekteket finanszíroz, ezáltal hozzájárul ahhoz, hogy az Európai Unió elektronikai alkatrészekkel és rendszerekkel foglalkozó iparága megerősödjön, és globálisan versenyképessé váljon.

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai (FCH) Közös Vállalkozás

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai (FCH) Közös Vállalkozás

Az FCH a köz- és a magánszféra partnerségében valósul meg, és az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiákkal összefüggő kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket támogatja Európában. Célja, hogy felgyorsítsa e technológiák piaci bevezetését, és elősegítse, hogy a bennük rejlő lehetőségeknek megfelelő szerepet kapjanak az alacsony széndioxid-kibocsátású energetikai rendszer kialakításában.

Az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítását célzó közös vállalkozás (SESAR közös vállalkozás)

Az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítását célzó közös vállalkozás (SESAR közös vállalkozás)

A SESAR egy olyan köz-magán társulás, amelynek feladata, hogy valamennyi kapcsolódó kutatás-fejlesztési erőfeszítés uniós összehangolása és egyesítése révén korszerűsítse az európai légiforgalmi szolgáltatás rendszerét.

Shift2Rail közös vállalkozás (Shift2Rail)

Shift2Rail közös vállalkozás (Shift2Rail)

A Shitf2Rail az első európai vasúti közös technológiai kezdeményezés, amely az új és fejlett technológiáknak az innovatív vasúti termékmegoldásokba történő integrálásával összpontosított kutatási és innovációs, valamint piacvezérelt megoldások kialakítására törekszik.

E gazdálkodó egységek éves beszámolója nyilvánosan hozzáférhető az egyes gazdálkodó egységek honlapján.

A PÉNZÜGYI KIMUTATÁS TÁRGYALÁSA ÉS ELEMZÉSE (37)

37

2019-ES PÉNZÜGYI ÉV

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | AZ EURÓPAI UNIÓ ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA: 2019. ÉVI PÉNZÜGYI HELYZET | 101 |
| --- | --- | --- |

1.

AZ EURÓPAI UNIÓ ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA: 2019. ÉVI PÉNZÜGYI HELYZET

| 1.1. | BEVÉTELEK | 101 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | KIADÁSOK | 102 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ESZKÖZÖK | 102 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | KÖTELEZETTSÉGEK | 110 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 2. | A KOCKÁZATOK ÉS BIZONYTALANSÁGOK KEZELÉSE AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA SORÁN | 111 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | MAKROGAZDASÁGI KÖRNYEZET | 111 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK | 111 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOK | 112 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | AZ ÚJ BELÉPŐK RÉSZÉRE FENNTARTOTT TARTALÉK (NER) 300 | 113 |
| --- | --- | --- |

2.4.

A pénzügyi kimutatás tárgyalásának és elemzésének az a célja, hogy segítséget nyújtson az olvasónak az EU összevont pénzügyi beszámolójában bemutatott pénzügyi helyzet, pénzügyi teljesítmény és cash flow-k megértéséhez. Az itt szereplő információk nem képezték ellenőrzés tárgyát.

1.   AZ EURÓPAI UNIÓ ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA: 2019. ÉVI PÉNZÜGYI HELYZET

1.1.   BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Az EU összevont bevétele magában foglalja a visszterhes ügyletekhez és a nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó összegeket, amelyek közül az utóbbi összegek a legjelentősebbek.

A főbb nem visszterhes ügyletekből származó bevételek ötéves tendenciája (millió EUR)

A főbb nem visszterhes ügyletekből származó bevételek ötéves tendenciája (millió EUR)

Image 1

Mivel a költségvetési bevételeknek meg kell egyezniük a költségvetési kiadásokkal (vagy meg kell azokat haladniuk), a fentiekben bemutatott bevételi tendencia fő hajtóereje az évente teljesített kifizetésekben rejlik.

2019-ben az összevont bevétel 160,3 milliárd EUR-t tett ki, ami kismértékű, 2,6 milliárd EUR összegű, azaz 1,6 %-os csökkenést jelent az előző évi 162,9 milliárd EUR-hoz képest. Ez elsősorban a GNI- és a héa-források növekedésének tudható be, amelyet túlkompenzált az egyéb bevételi kategóriák csökkenése:

| — | A GNI-ből (bruttó nemzeti jövedelem), az EU működési bevételének elsődleges eleméből, valamint a héa-forrásokból származó bevételek a 2018. évi 123,4 milliárd EUR-ról 2019-ben 126,9 milliárd EUR-ra emelkedtek. A 3,5 milliárd EUR összegű, azaz 2,8 %-os növekedést elsősorban a korábbi összegekre (főként a 2012 és 2017 közötti évekre) vonatkozó kiigazítások eredményezték, mivel a GNI/héa-alapokat valós adatokkal frissítették. |
| --- | --- |

—

A GNI-ből (bruttó nemzeti jövedelem), az EU működési bevételének elsődleges eleméből, valamint a héa-forrásokból származó bevételek a 2018. évi 123,4 milliárd EUR-ról 2019-ben 126,9 milliárd EUR-ra emelkedtek. A 3,5 milliárd EUR összegű, azaz 2,8 %-os növekedést elsősorban a korábbi összegekre (főként a 2012 és 2017 közötti évekre) vonatkozó kiigazítások eredményezték, mivel a GNI/héa-alapokat valós adatokkal frissítették.

| — | A kiadások visszafizettetése 2,2 milliárd EUR-ról 2,6 milliárd EUR-ra (0,4 milliárd EUR-val, azaz 18,2 %-kal) emelkedett, ami tovább növelte a bevételeket. |
| --- | --- |

—

A kiadások visszafizettetése 2,2 milliárd EUR-ról 2,6 milliárd EUR-ra (0,4 milliárd EUR-val, azaz 18,2 %-kal) emelkedett, ami tovább növelte a bevételeket.

| — | Ezzel párhuzamosan a pénzbírságokból származó bevételek, amelyek 2018-ban 6,7 milliárd EUR-t tettek ki, a kiszabott pénzbírságok alacsonyabb nagyságrendje miatt 2,4 milliárd EUR-val, azaz 35,8 %-kal 4,3 milliárd EUR-ra csökkentek. A három legnagyobb kiszabott pénzbírság összege 2018-ban 5,7 milliárd EUR-t tett ki, 2019-ben azonban csak 3,1 milliárd EUR volt. |
| --- | --- |

—

Ezzel párhuzamosan a pénzbírságokból származó bevételek, amelyek 2018-ban 6,7 milliárd EUR-t tettek ki, a kiszabott pénzbírságok alacsonyabb nagyságrendje miatt 2,4 milliárd EUR-val, azaz 35,8 %-kal 4,3 milliárd EUR-ra csökkentek. A három legnagyobb kiszabott pénzbírság összege 2018-ban 5,7 milliárd EUR-t tett ki, 2019-ben azonban csak 3,1 milliárd EUR volt.

A fenti változásokat a következők kísérték: a tradicionális saját forrásokból származó bevételek a 2018. évi 22,8 milliárd EUR-ról 2019-ben 21,2 milliárd EUR-ra csökkentek (1,6 milliárd EUR összegű, azaz 7,0 %-os csökkenés), valamint a pénzügyi bevételek a 2018. évi 3,1 milliárd EUR-ról 2019-ben 1,8 milliárd EUR-ra estek vissza (1,3 milliárd EUR összegű, azaz 41,9 %-os csökkenés) a brit TOR-ügyekhez kapcsolódó, 2018-ban megjelenített késedelmi kamatbevételek miatt (1,3 milliárd EUR).

1.2.   KIADÁSOK

KIADÁSOK

Az összevont pénzügyi beszámolóban megjelenített fő kiadási tételek a megosztott irányítás alá tartozó transzferjellegű kifizetések, amelyek a következő alapokat érintik: i. Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), ii. Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és egyéb vidékfejlesztési eszközök, iii. Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és Kohéziós Alap (KA) és iv. Európai Szociális Alap (ESZA). Ezek az alapok 2019-ben az összes kiadás 66,8 %-át tették ki (2018: 66,3 %) – a felosztás az alábbi ábrán látható.

A tagállamok által a 2019-es pénzügyi évre vonatkozóan (megosztott irányítással) végrehajtott fő kiadások relatív súlya

A tagállamok által a 2019-es pénzügyi évre vonatkozóan (megosztott irányítással) végrehajtott fő kiadások relatív súlya

Image 2

A közvetlen irányítás keretében felmerült kiadások a Bizottság, a végrehajtó ügynökségek és a vagyonkezelői alapok általi költségvetés-végrehajtást mutatják. Közvetett irányítás esetén a költségvetést az uniós ügynökségek, az uniós szervek, harmadik országok, nemzetközi szervezetek és egyéb jogalanyok hajtják végre.

A közvetlen és közvetett irányítás keretében felmerült kiadások összege 29,0 milliárd EUR volt és az összes kiadás hozzávetőleg 18,7 %-át tette ki, vagyis az előző pénzügyi évhez képest stabil maradt (2018: 28,5 milliárd EUR, azaz 19,1 %).

Az EU kiadásként számol el bizonyos jövőbeli kifizetési kötelezettségeket, még ha azokat nem is tüntetik fel a készpénz alapú költségvetési számlákon. Jelentős összegeket tüntetnek fel a mezőgazdaságra és a vidékfejlesztésre vonatkozó szállítói kötelezettségek és elhatárolt költségek, valamint a biztosok, az uniós intézmények tagjai és a személyzet által megszerzett nyugdíjjogosultságokkal és egyéb, a munkaviszony megszűnése utáni jogosultságokkal kapcsolatos munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek alatt is (lásd a 2.9. megjegyzést).

2.9.

A kiadások összességében 149,0 milliárd EUR-ról 155,5 milliárd EUR-ra, 6,5 milliárd EUR-val, azaz 4,4 %-kal nőttek 2018-hoz képest, ami főként a tagállamok által megosztott irányítással végrehajtott programokból eredő költségekből származik, amelyek körülbelül 4,8 milliárd EUR-val, azaz 4,7 %-kal, 101,7 milliárd EUR-ról 106,5 milliárd EUR-ra emelkedtek. Ennek oka, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret előrehaladtával tovább folyik az ERFA és a Kohéziós Alap alá tartozó programok végrehajtása.

1.3.   ESZKÖZÖK

ESZKÖZÖK

A mérleg eszközoldalán lévő legjelentősebb tételek a pénzügyi eszközökhöz (nyújtott hitelekhez, értékesíthető pénzügyi eszközökhöz, pénzeszközökhöz) és az előfinanszírozási összegekhez kapcsolódnak, amelyek az EU eszközeinek 79,6 %-át teszik ki (2018: 78,8 %).

Az EU összevont eszközeinek összetétele

Az EU összevont eszközeinek összetétele

Image 3

2019. december 31-én a teljes eszközállomány 178,9 milliárd EUR-t tett ki, ami 4,5 milliárd EUR összegű, azaz 2,6 %-os növekedést jelent az előző évhez képest (2018: 174,4 milliárd EUR). A főbb változások a következők voltak:

| — | az értékesíthető pénzügyi eszközök 3,0 milliárd EUR összegben (19,2 %-kal) növekedtek az ESBA-garanciaalap és az EFFA-garanciaalap, valamint a Horizont 2020 folyamatos finanszírozásával összhangban, |
| --- | --- |

—

az értékesíthető pénzügyi eszközök 3,0 milliárd EUR összegben (19,2 %-kal) növekedtek az ESBA-garanciaalap és az EFFA-garanciaalap, valamint a Horizont 2020 folyamatos finanszírozásával összhangban,

| — | a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 1,6 milliárd EUR összegben (9,0 %-kal) emelkedtek (lásd alább), |
| --- | --- |

—

a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek 1,6 milliárd EUR összegben (9,0 %-kal) emelkedtek (lásd alább),

| — | az előfinanszírozás, azaz az uniós források kedvezményezettjeinek kifizetett előlegek lényegében stabilak maradtak, mivel csak kismértékben, 1,1 milliárd EUR-val (2,5 %-kal) növekedtek, |
| --- | --- |

—

az előfinanszírozás, azaz az uniós források kedvezményezettjeinek kifizetett előlegek lényegében stabilak maradtak, mivel csak kismértékben, 1,1 milliárd EUR-val (2,5 %-kal) növekedtek,

| — | a fenti hatásokat részben ellensúlyozta a hitelek 1,3 milliárd EUR összegű (2,3 %-os) csökkenése, amely elsősorban a fizetésimérleg-hitelek Románia (1 milliárd EUR) és Lettország (0,5 milliárd EUR) általi 2019-es visszafizetésének tudható be, és amelyet részben ellensúlyoztak az új MFA-hitelek. |
| --- | --- |

—

a fenti hatásokat részben ellensúlyozta a hitelek 1,3 milliárd EUR összegű (2,3 %-os) csökkenése, amely elsősorban a fizetésimérleg-hitelek Románia (1 milliárd EUR) és Lettország (0,5 milliárd EUR) általi 2019-es visszafizetésének tudható be, és amelyet részben ellensúlyoztak az új MFA-hitelek.

Az uniós intézmények és szervek általánosságban arra törekednek, hogy a pénzeszközként és pénzeszköz-egyenértékesként tartott összegeket alacsony szinten tartsák. Az év végén 19,7 milliárd EUR összegű készpénzállomány a következő fő elemekből áll:-

| — | 2019 végén véglegesen beszedtek, de a költségvetés-módosításokban még nem tüntettek fel 2,6 milliárd EUR összegű, a Bizottság által a versenyszabályok megsértése miatt kirótt pénzbírságot, amely év végén ugyancsak a kincstári egyenleg részét képezte.- |
| --- | --- |

—

2019 végén véglegesen beszedtek, de a költségvetés-módosításokban még nem tüntettek fel 2,6 milliárd EUR összegű, a Bizottság által a versenyszabályok megsértése miatt kirótt pénzbírságot, amely év végén ugyancsak a kincstári egyenleg részét képezte.-

| — | A kincstári egyenleg tartalmaz továbbá a 2019. évi költségvetésben szereplő 9,7 milliárd EUR összegű, még nem felhasznált címzett bevételt és egyéb kifizetési előirányzatot. |
| --- | --- |

—

A kincstári egyenleg tartalmaz továbbá a 2019. évi költségvetésben szereplő 9,7 milliárd EUR összegű, még nem felhasznált címzett bevételt és egyéb kifizetési előirányzatot.

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Megjegyzendő, hogy az előfinanszírozás szintjét jelentősen befolyásolja a többéves pénzügyi keret ciklusa – például a többéves pénzügyi keret időszakának elején várhatóan nagy előlegeket kell kifizetni a tagállamok részére a kohéziós politika keretében, és ezek az összegek a programok lezárásáig a tagállamok rendelkezésére állnak. Éves előfinanszírozást is kifizetnek, amelyet az adott éven belül fel kell használni, vagy az éves zárási ciklus részeként a következő évben vissza kell téríttetni. A Bizottság minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy az előfinanszírozást megfelelő szinten tartsa. Egyensúlyt kell teremteni a projektek elegendő finanszírozásának biztosítása és a kiadások kellő időben történő elszámolása között.

Az uniós mérlegben szereplő teljes előfinanszírozás (amely nem tartalmazza a tagállamok részére fizetett egyéb előlegeket, valamint a Bêkou és az Afrika vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulásokat) 44,4 milliárd EUR-t tesz ki (2018: 43,4 milliárd EUR), amelynek szinte az egésze bizottsági tevékenységekhez kapcsolódik. A Bizottság által nyújtott előfinanszírozás mintegy 56 %-a megosztott irányítású, ami azt jelenti, hogy a költségvetés végrehajtását a tagállamokhoz delegálják (a Bizottság felügyeleti szerepet lát el).

Bizottság általi előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

Bizottság általi előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

Image 4

A megosztott irányítási mód alá tartozó legjelentősebb előfinanszírozási összeg az ERFA-hoz és a Kohéziós Alaphoz kapcsolódik (14,4 milliárd EUR), és hasonló a 2018. évi összeghez (14,6 milliárd EUR).

PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK

PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK

Az EU összevont pénzügyi beszámolójában a következők vannak feltüntetve számviteli értelemben pénzügyi instrumentumként:

| — | a költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök: az ilyen típusú költségvetési végrehajtás keretében a pénzeszközöket vagy már folyósították a megbízott szervezetek által kezelt vagyonkezelői számlákra, és rendelkezésre állnak (pénzeszközként és pénzeszköz-egyenértékesként, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként, illetve pénzpiaci alapokba történő befektetésként vagy összevont eszközportfólióként), hogy fedezzék a jövőbeli garancialehívásokat, vagy befektetésre kerültek a saját tőkébe, |
| --- | --- |

—

a költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök: az ilyen típusú költségvetési végrehajtás keretében a pénzeszközöket vagy már folyósították a megbízott szervezetek által kezelt vagyonkezelői számlákra, és rendelkezésre állnak (pénzeszközként és pénzeszköz-egyenértékesként, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként, illetve pénzpiaci alapokba történő befektetésként vagy összevont eszközportfólióként), hogy fedezzék a jövőbeli garancialehívásokat, vagy befektetésre kerültek a saját tőkébe,

| — | költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök: az ilyen típusú költségvetési végrehajtás keretében az EU olyan garanciákat nyújt partnerek számára, amelyek finanszírozása csak részben történik a Bizottság által létrehozott garanciaalapokon keresztül, és így függő kötelezettségeket keletkeztetnek az uniós költségvetés számára – lásd a 4.1. megjegyzést, és |
| --- | --- |

—

költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök: az ilyen típusú költségvetési végrehajtás keretében az EU olyan garanciákat nyújt partnerek számára, amelyek finanszírozása csak részben történik a Bizottság által létrehozott garanciaalapokon keresztül, és így függő kötelezettségeket keletkeztetnek az uniós költségvetés számára – lásd a 4.1. megjegyzést, és

4.1.

| — | hitelek és pénzügyi támogatási programokra vonatkozó kapcsolódó hitelfelvételek. |
| --- | --- |

—

hitelek és pénzügyi támogatási programokra vonatkozó kapcsolódó hitelfelvételek.

A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök

A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök

Az uniós költségvetésből támogatott, közvetlen és közvetett irányítás alá tartozó pénzügyi eszközök jelentősége és volumene évről évre nő. A hagyományos költségvetés-végrehajtási módhoz képest – amely vissza nem térítendő és más támogatások nyújtására terjed ki – az e megközelítés mögött álló alapvető koncepció az, hogy a költségvetésből pénzügyi eszközök révén felhasznált minden egyes euróból a tőkeáttételi hatásnak köszönhetően a végső kedvezményezett több mint 1 eurót kap pénzügyi támogatásként. Az uniós költségvetés e felhasználása arra irányul, hogy maximalizálja a rendelkezésre álló források hatását. Az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök formája lehet garanciaeszköz, tőkeinstrumentum és hiteleszköz – lásd a többéves pénzügyi keret szerinti áttekintést az alábbi táblázatban. Az ezen instrumentumokban tartott eszközöket vagy pénzeszközökben és pénzeszköz-egyenértékesekben tartják, vagy befektetik az EU összevont pénzügyi beszámolójában értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt tőkeinstrumentumokba és hitelpapírokba.

Az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó értékesíthető pénzügyi eszközök (év végi érték):-

Image 5

Az alábbi táblázatok áttekintést nyújtanak az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközökről és azok 2019. december 31-i értékéről a többéves pénzügyi keret szerinti bontásban:

| millió EUR |
| --- |
| Több többéves pénzügyi kerethez kapcsolódó | Eszközök
   (13) | Kötelezettségek
   (14) | Függő kötelezettségek
   (15) |
| Garancia- és kockázatmegosztási eszközök: | | | |
| Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz (EDIF) | 36 | (40) | — |
| | 36 | (40) | — |
| Tőkeinstrumentumok: | | | |
| Délkelet-Európáért Európai Alap (EFSE) | 166 | — | — |
| Környezetbarát Növekedésért Alap a keleti szomszédság részére | 71 | — | — |
| Európai Progress mikrofinanszírozási alap | 53 | — | — |
| MENA Alap a mikro-, kis- és középvállalkozások számára (SANAD) | 44 | — | — |
| Vállalkozásinnovációs alap (ENIF) | 17 | — | — |
| Vállalkozásbővítési alap (ENEF) | 10 | — | — |
| MIFA hitelalap – mikrofinanszírozási kezdeményezés Ázsia részére | 9 | — | — |
| | 370 | — | — |
| Összesen | 406 | (40) | — |

millió EUR

Több többéves pénzügyi kerethez kapcsolódó

Több többéves pénzügyi kerethez kapcsolódó

Eszközök
   (13)

Eszközök

13

Kötelezettségek
   (14)

Kötelezettségek

14

Függő kötelezettségek
   (15)

Függő kötelezettségek

15

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz (EDIF)

36

(40)

—

36

36

(40)

(40)

—

Tőkeinstrumentumok:

Tőkeinstrumentumok:

Délkelet-Európáért Európai Alap (EFSE)

166

—

—

Környezetbarát Növekedésért Alap a keleti szomszédság részére

71

—

—

Európai Progress mikrofinanszírozási alap

53

—

—

MENA Alap a mikro-, kis- és középvállalkozások számára (SANAD)

44

—

—

Vállalkozásinnovációs alap (ENIF)

17

—

—

Vállalkozásbővítési alap (ENEF)

10

—

—

MIFA hitelalap – mikrofinanszírozási kezdeményezés Ázsia részére

9

—

—

370

370

—

—

Összesen

Összesen

406

406

(40)

(40)

—

| A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret | Eszközök | Kötelezettségek | Függő kötelezettségek |
| --- | --- | --- | --- |
| Garancia- és kockázatmegosztási eszközök: | | | |
| Horizont 2020 – InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia | 1 237 | (33) | (1 091 ) |
| Horizont 2020 – InnovFin kkv-garanciaeszköz | 936 | (557) | (361) |
| Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze (CEF DI): | 708 | (4) | (684) |
| COSME hitelgarancia-eszköz | 401 | (758) | (2) |
| Az energiahatékonyság magánfinanszírozási eszköze (PF4EE) | 44 | (2) | (8) |
| A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze | 37 | (28) | — |
| SEMED Mkkv Inkluzív Finanszírozási Program | 25 | — | (12) |
| Átruházhatósági és Átalakíthatósági Eszköz | 16 | (1) | — |
| Diákhitelgarancia-eszköz | 14 | (1) | — |
| A keleti partnerség kkv-finanszírozási eszköze | 13 | (4) | (2) |
| Természetitőke-finanszírozási Eszköz | 11 | (0) | (7) |
| Egyéb garancia- és kockázatmegosztási eszközök: | 8 | (1) | (6) |
| | 3 451 | (1 387 ) | (2 175 ) |
| Tőkeinstrumentumok: | | | |
| Horizont 2020 InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz | 515 | (17) | (131) |
| COSME – Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszköz | 86 | (2) | — |
| Kockázatitőke-eszköz a déli szomszédság országai részére | 24 | — | — |
| Climate Investor One | 15 | — | — |
| Latin-amerikai Beruházási Keret | 12 | — | — |
| Afrika Mezőgazdasági és Kereskedelmi Beruházási Alap | 11 | — | — |
| Egyéb tőkeinstrumentumok | 16 | (1) | — |
| | 679 | (20) | (131) |
| Vegyes eszközök: | | | |
| A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja – garanciaeszköz és kapacitásépítés | 81 | (72) | — |
| EU mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség eszközök | 62 | (24) | — |
| Energiaintegrációs Alap | 37 | (3) | — |
| ElectriFI | 30 | — | — |
| Mezőgazdasági finanszírozási kezdeményezés | 21 | — | — |
| | 232 | (98) | — |
| Összesen | 4 362 | (1 505 ) | (2 306 ) |

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret

Eszközök

Eszközök

Kötelezettségek

Kötelezettségek

Függő kötelezettségek

Függő kötelezettségek

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Horizont 2020 – InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia

1 237

(33)

(1 091 )

Horizont 2020 – InnovFin kkv-garanciaeszköz

936

(557)

(361)

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze (CEF DI):

708

(4)

(684)

COSME hitelgarancia-eszköz

401

(758)

(2)

Az energiahatékonyság magánfinanszírozási eszköze (PF4EE)

44

(2)

(8)

A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze

37

(28)

—

SEMED Mkkv Inkluzív Finanszírozási Program

25

—

(12)

Átruházhatósági és Átalakíthatósági Eszköz

16

(1)

—

Diákhitelgarancia-eszköz

14

(1)

—

A keleti partnerség kkv-finanszírozási eszköze

13

(4)

(2)

Természetitőke-finanszírozási Eszköz

11

(0)

(7)

Egyéb garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

8

(1)

(6)

3 451

3 451

(1 387 )

(1 387 )

(2 175 )

(2 175 )

Tőkeinstrumentumok:

Tőkeinstrumentumok:

Horizont 2020 InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz

515

(17)

(131)

COSME – Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszköz

86

(2)

—

Kockázatitőke-eszköz a déli szomszédság országai részére

24

—

—

Climate Investor One

15

—

—

Latin-amerikai Beruházási Keret

12

—

—

Afrika Mezőgazdasági és Kereskedelmi Beruházási Alap

11

—

—

Egyéb tőkeinstrumentumok

16

(1)

—

679

679

(20)

(20)

(131)

(131)

Vegyes eszközök:

Vegyes eszközök:

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja – garanciaeszköz és kapacitásépítés

81

(72)

—

EU mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség eszközök

62

(24)

—

Energiaintegrációs Alap

37

(3)

—

ElectriFI

30

—

—

Mezőgazdasági finanszírozási kezdeményezés

21

—

—

232

232

(98)

(98)

—

—

Összesen

Összesen

4 362

4 362

(1 505 )

(1 505 )

(2 306 )

(2 306 )

| 2014 előtti többéves pénzügyi keret | Eszközök | Kötelezettségek | Függő kötelezettségek |
| --- | --- | --- | --- |
| Garancia- és kockázatmegosztási eszközök: | | | |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus (RSFF) | 609 | (58) | (110) |
| A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti kkv-garanciakeret | 71 | (140) | — |
| Többéves program (MAP) vállalkozásoknak | 32 | (31) | — |
| Európai Progress mikrofinanszírozási garanciaeszköz | 4 | (4) | — |
| | 716 | (233) | (110) |
| Tőkeinstrumentumok: | | | |
| A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti, a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz | 448 | (4) | — |
| Többéves keretprogram – Tőkefinanszírozási eszköz | 196 | — | — |
| Európai Energiahatékonysági Alap | 105 | — | — |
| Globális Energiahatékonysági és Megújulóenergia-alap | 79 | (4) | — |
| Marguerite Alap | 54 | — | — |
| Európai Technológiai Hitelkeret (ETF) Startup eszköz 1998 | 3 | (0) | — |
| | 885 | (8) | — |
| Vegyes eszközök: | | | |
| Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) | 124 | (2) | — |
| Gazdasági és pénzügyi együttműködési eszköz az euromediterrán partnerség keretében (MEDA) | 119 | (2) | — |
| | 243 | (4) | — |
| Összesen | 1 844 | (244) | (110) |
| Mindösszesen | 6 612 | (1 790 ) | (2 416 ) |

2014 előtti többéves pénzügyi keret

2014 előtti többéves pénzügyi keret

Eszközök

Eszközök

Kötelezettségek

Kötelezettségek

Függő kötelezettségek

Függő kötelezettségek

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus (RSFF)

609

(58)

(110)

A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti kkv-garanciakeret

71

(140)

—

Többéves program (MAP) vállalkozásoknak

32

(31)

—

Európai Progress mikrofinanszírozási garanciaeszköz

4

(4)

—

716

716

(233)

(233)

(110)

(110)

Tőkeinstrumentumok:

Tőkeinstrumentumok:

A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti, a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz

448

(4)

—

Többéves keretprogram – Tőkefinanszírozási eszköz

196

—

—

Európai Energiahatékonysági Alap

105

—

—

Globális Energiahatékonysági és Megújulóenergia-alap

79

(4)

—

Marguerite Alap

54

—

—

Európai Technológiai Hitelkeret (ETF) Startup eszköz 1998

3

(0)

—

885

885

(8)

(8)

—

Vegyes eszközök:

Vegyes eszközök:

Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI)

124

(2)

—

Gazdasági és pénzügyi együttműködési eszköz az euromediterrán partnerség keretében (MEDA)

119

(2)

—

243

243

(4)

(4)

—

Összesen

Összesen

1 844

1 844

(244)

(244)

(110)

(110)

Mindösszesen

Mindösszesen

6 612

6 612

(1 790 )

(1 790 )

(2 416 )

(2 416 )

Költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök

Költségvetési biztosítékokra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök

A Bizottság garanciaalapokat hozott létre az EBB csoport és egyéb pénzügyi intézmények részére nyújtott költségvetési biztosítékok fedezésére (lásd az összevont pénzügyi beszámoló 4.1.1. megjegyzését). E garanciaalapokat az uniós költségvetésből származó kifizetésekből töltik fel, hogy likviditási tartalékot biztosítsanak a fedezett műveletekből származó potenciális veszteségekkel szemben. A garanciaalap részére teljesített kifizetéseket pénzügyi instrumentumokba, többek között hitelpapírokba, pénzpiaci alapokba, pénzeszközökbe és lekötött betétekbe fektetik be. 2019. december 31-én a Bizottság az alábbiakban tartott pénzügyi eszközöket:

4.1.1.

| — | a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, 2,6 milliárd EUR, |
| --- | --- |

—

a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, 2,6 milliárd EUR,

| — | az ESBA-garanciaalap, 6,7 milliárd EUR, és |
| --- | --- |

—

az ESBA-garanciaalap, 6,7 milliárd EUR, és

| — | az EFFA-garanciaalap, 0,6 milliárd EUR. |
| --- | --- |

—

az EFFA-garanciaalap, 0,6 milliárd EUR.

Pénzügyi támogatási programokra vonatkozó hitelek és kapcsolódó hitelfelvételek

Pénzügyi támogatási programokra vonatkozó hitelek és kapcsolódó hitelfelvételek

A Bizottság az Európai Parlament és a Tanács határozatai alapján pénzügyi támogatást nyújt a tagállamoknak és harmadik országoknak a tőkepiacokról finanszírozott kétoldalú hitelek formájában, az uniós költségvetés garanciájával.

Az EU képviseletében eljáró Bizottság jelenleg a következő három fő programot működteti, amelyek keretében hiteleket nyújthat:

| — | európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM), |
| --- | --- |

—

európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM),

| — | fizetésimérleg-támogatás, és |
| --- | --- |

—

fizetésimérleg-támogatás, és

| — | makroszintű pénzügyi támogatás. |
| --- | --- |

—

makroszintű pénzügyi támogatás.

Az uniós hitelezés finanszírozásához szükséges tőkét a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményeknél veszik fel.

2019. december 31-én az EFSM és a fizetésimérleg-eszköz keretében pénzügyi támogatásként nyújtott hitelek nominális összege az alábbiak szerint alakult:

| milliárd EUR |
| --- |
| | BOP | EFSM
   (16) | ÖSSZESEN |
| | Lettország | Románia | Összesen | Írország | Portugália | Összesen |
| Összes nyújtott | 3,1 | 5,0  (17) | 8,1 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 56,6 |
| 2019.12.31-ig folyósított összesen | 2,9 | 5,0 | 7,9 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 54,7 |
| 2019.12.31-ig visszafizetett összesen | (2,7 ) | (5,0 ) | (7,7 ) | — | — | — | (7,7 ) |
| 2019.12.31-én kinnlévő összeg | 0,2 | 0 | 0,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 47,0 |

milliárd EUR

BOP

EFSM
   (16)

EFSM

16

ÖSSZESEN

Lettország

Lettország

Románia

Románia

Összesen

Összesen

Írország

Írország

Portugália

Portugália

Összesen

Összesen

Összes nyújtott

3,1

5,0  (17)

17

8,1

22,5

26,0

48,5

56,6

2019.12.31-ig folyósított összesen

2,9

5,0

7,9

22,5

24,3

46,8

54,7

2019.12.31-ig visszafizetett összesen

(2,7 )

(5,0 )

(7,7 )

—

—

—

(7,7 )

2019.12.31-én kinnlévő összeg

0,2

0

0,2

22,5

24,3

46,8

47,0

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmust (EFSM) azért hozták létre, hogy pénzügyi támogatást nyújtson minden olyan tagállamnak, amely általa nem befolyásolható rendkívüli körülmények folytán súlyos gazdasági-pénzügyi zavarral küzd, vagy annak komoly veszélye áll fenn. Az EFSM 2011 és 2014 között a reformok végrehajtásától függő pénzügyi támogatást nyújtott Írországnak és Portugáliának.

A program lejárt, és további hitel nem hívható le, jóllehet továbbra is igénybe lehet venni olyan konkrét feladatokra, mint például az Írországnak és Portugáliának nyújtott hitelek futamidejének meghosszabbítása és áthidaló hitelek nyújtása.

Az EFSM-program fő pontjai a következők:

Írország

Írország

| — | Írország 2010 decemberében igényelte az EFSM keretében nyújtott teljes 22,5 milliárd EUR-s összeget, amelyet nyolc részletben folyósítottak 2011 januárja és 2014 márciusa között. |
| --- | --- |

—

Írország 2010 decemberében igényelte az EFSM keretében nyújtott teljes 22,5 milliárd EUR-s összeget, amelyet nyolc részletben folyósítottak 2011 januárja és 2014 márciusa között.

| — | 2019-ben nem irányoztak elő tőketörlesztést. Minden kért kamatfizetést időben teljesítettek. |
| --- | --- |

—

2019-ben nem irányoztak elő tőketörlesztést. Minden kért kamatfizetést időben teljesítettek.

Portugália

Portugália

| — | Portugália 2011 májusában az EFSM által nyújtott 26 milliárd EUR-ból 24,3 milliárd EUR-t igényelt, amelyet hét részletben folyósítottak 2011 májusa és 2014 novembere között. |
| --- | --- |

—

Portugália 2011 májusában az EFSM által nyújtott 26 milliárd EUR-ból 24,3 milliárd EUR-t igényelt, amelyet hét részletben folyósítottak 2011 májusa és 2014 novembere között.

| — | Írországhoz hasonlóan 2019-re nem volt beütemezve tőketörlesztés, és az összes kamatfizetést teljes mértékben időben teljesítették. |
| --- | --- |

—

Írországhoz hasonlóan 2019-re nem volt beütemezve tőketörlesztés, és az összes kamatfizetést teljes mértékben időben teljesítették.

| — | Portugália hivatalosan kérte, hogy az EU mondjon le az EFSM hitelkeret-megállapodás „kötelező előtörlesztési záradéka” szerinti jogairól annak érdekében, hogy Portugália előtörleszthessen 2 milliárd EUR-t az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) részére. Az EFSF-nek történő előtörlesztés az EFSM-hitelek kötelező arányos törlesztését vonja maga után. A Bizottság ezt egy határozatban bizonyos feltételek mellett engedélyezte. |
| --- | --- |

—

Portugália hivatalosan kérte, hogy az EU mondjon le az EFSM hitelkeret-megállapodás „kötelező előtörlesztési záradéka” szerinti jogairól annak érdekében, hogy Portugália előtörleszthessen 2 milliárd EUR-t az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) részére. Az EFSF-nek történő előtörlesztés az EFSM-hitelek kötelező arányos törlesztését vonja maga után. A Bizottság ezt egy határozatban bizonyos feltételek mellett engedélyezte.

BOP

BOP

A fizetésimérleg-eszköz olyan támogatási program, amelyet a fizetési mérlegükkel kapcsolatban nehézségekkel küzdő vagy nehézségekkel fenyegetett, euróövezeten kívüli országok számára alakítottak ki. A fizetésimérleg-támogatás a mögöttes gazdasági problémák kezelésére kidolgozott szakpolitikák végrehajtásától függő középtávú hitelek formájában valósul meg. Az EU által nyújtott fizetésimérleg-támogatás jellemzően a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) és más nemzetközi intézményekkel vagy országokkal együttműködésben valósul meg.

A főbb pontok az alábbiak:

| — | 2019 folyamán a fizetésimérleg-támogatás kedvezményezett tagállamai időben és teljes egészében visszafizettek 1,5 milliárd EUR-t, amelyből 1,0 milliárd EUR Romániától, 0,5 milliárd EUR pedig Lettországtól származó tőketörlesztés volt. Ezenkívül mindkét tagállam időben kifizette a 2019-ben esedékes kamat összegét. |
| --- | --- |

—

2019 folyamán a fizetésimérleg-támogatás kedvezményezett tagállamai időben és teljes egészében visszafizettek 1,5 milliárd EUR-t, amelyből 1,0 milliárd EUR Romániától, 0,5 milliárd EUR pedig Lettországtól származó tőketörlesztés volt. Ezenkívül mindkét tagállam időben kifizette a 2019-ben esedékes kamat összegét.

| — | A 2019 végén fennálló 0,2 milliárd EUR-s összeg csak Lettországhoz kapcsolódik, és törlesztésére a tervek szerint 2025-ben kerül sor. Románia az összes tőkeösszeget és kamatot törlesztette, így a fizetésimérleg-támogatási programja lezárható. |
| --- | --- |

—

A 2019 végén fennálló 0,2 milliárd EUR-s összeg csak Lettországhoz kapcsolódik, és törlesztésére a tervek szerint 2025-ben kerül sor. Románia az összes tőkeösszeget és kamatot törlesztette, így a fizetésimérleg-támogatási programja lezárható.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Az MFA az EU által az EU-n kívüli, fizetésimérleg-válsággal küzdő partnerországok részére nyújtott pénzügyi támogatást jelent. Közép- és hosszú távú hitelek vagy támogatások, vagy ezek kombinációja formájában valósul meg, és csak olyan országok számára áll rendelkezésre, amelyek folyósítással járó IMF-program kedvezményezettjei.

2019. december 31-én az MFA-hitelprogram keretében kinnlevő hitelek teljes volumene (névértéke) így 4,7 milliárd EUR volt.

| | MFA |
| --- | --- |
| | Ukrajna | Tunézia | Jordánia | Egyéb résztvevők | Összesen |
| Összes nyújtott | 3,8 | 0,8 | 0,4 | 0,5 | 5,5 |
| 2019.12.31-ig folyósított összesen | 3,3 | 0,8 | 0,4 | 0,4 | 4,9 |
| 2019.12.31-ig visszafizetett összesen | 0,0 | 0,0 | 0,0 | (0,2 ) | (0,2 ) |
| 2019.12.31-én kinnlévő összeg | 3,3 | 0,8 | 0,4 | 0,2 | 4,7 |

MFA

Ukrajna

Tunézia

Jordánia

Egyéb résztvevők

Összesen

Összes nyújtott

3,8

0,8

0,4

0,5

5,5

2019.12.31-ig folyósított összesen

3,3

0,8

0,4

0,4

4,9

2019.12.31-ig visszafizetett összesen

0,0

0,0

0,0

(0,2 )

(0,2 )

2019.12.31-én kinnlévő összeg

3,3

0,8

0,4

0,2

4,7

A főbb pontok az alábbiak:

| — | 2019-ben összesen 0,4 milliárd EUR összegben folyósítottak új hiteleket, ebből Tunéziának 0,3 milliárd EUR-t, Jordániának 0,1 milliárd EUR-t, Moldovának pedig 0,02 milliárd EUR-t. |
| --- | --- |

—

2019-ben összesen 0,4 milliárd EUR összegben folyósítottak új hiteleket, ebből Tunéziának 0,3 milliárd EUR-t, Jordániának 0,1 milliárd EUR-t, Moldovának pedig 0,02 milliárd EUR-t.

A makroszintű pénzügyi támogatás legnagyobb kedvezményezettje Ukrajna, amely 3,3 milliárd EUR összegű hitelt kapott, és egy hitelmegállapodás keretében egy további 0,5 milliárd EUR összegű hitelígérettel is rendelkezik, amelyet még nem folyósítottak. Ukrajna 2019 folyamán minden fizetési kötelezettségét teljesítette.

1.4.   KÖTELEZETTSÉGEK

KÖTELEZETTSÉGEK

A mérleg kötelezettségoldalának legjelentősebb tételeit elsősorban az alábbi négy fő tétel képezi: i. nyugdíjkötelezettség és egyéb munkavállalói juttatási kötelezettségek; ii. hitelfelvételek; iii. harmadik felek felé fennálló szállítói kötelezettségek; és iv. elhatárolt költségek.

Az EU konszolidált mérlegében szereplő kötelezettségek összetétele

Az EU konszolidált mérlegében szereplő kötelezettségek összetétele

Image 6

2019. december 31-én a kötelezettségek teljes összege 251,5 milliárd EUR volt, ami az előző évhez (235,9 milliárd EUR) képest 15,6 milliárd EUR összegű, azaz 6,6 %-os növekedést jelent.

A fő változások az alábbi hatásokhoz kapcsolódnak:

| — | A nyugdíjak és a munkaviszony megszűnése utáni egyéb juttatások 17,2 milliárd EUR-val, azaz 21,4 %-kal emelkedtek. Ennek fő oka a pénzügyi feltételezésekből eredő aktuáriusi veszteség, amelyet az első alkalommal negatívvá vált diszkontráta jelentős csökkenése okozott. |
| --- | --- |

—

A nyugdíjak és a munkaviszony megszűnése utáni egyéb juttatások 17,2 milliárd EUR-val, azaz 21,4 %-kal emelkedtek. Ennek fő oka a pénzügyi feltételezésekből eredő aktuáriusi veszteség, amelyet az első alkalommal negatívvá vált diszkontráta jelentős csökkenése okozott.

| — | A hitelfelvételek 1,3 milliárd EUR-val, azaz 2,4 %-kal csökkentek, elsősorban a fizetésimérleg-hitelek törlesztése miatt (1 milliárd EUR Romániához és 0,5 milliárd EUR Lettországhoz kapcsolódóan), amit 0,4 milliárd EUR összegben részben ellensúlyoznak az új MFA-hitelek. |
| --- | --- |

—

A hitelfelvételek 1,3 milliárd EUR-val, azaz 2,4 %-kal csökkentek, elsősorban a fizetésimérleg-hitelek törlesztése miatt (1 milliárd EUR Romániához és 0,5 milliárd EUR Lettországhoz kapcsolódóan), amit 0,4 milliárd EUR összegben részben ellensúlyoznak az új MFA-hitelek.

| — | A kötelezettségeket (5,0 milliárd EUR összegű csökkenés) és az elhatárolt kiadásokat (4,0 milliárd EUR összegű növekedés) együtt tekintve a kötelezettségek általános szintje változatlan marad. Tovább csökkenti a kötelezettségek összegét, hogy a kohéziós politika (ERFA, Kohéziós Alap és ESZA) területén év végéig kevesebb költségtérítési igény érkezett be; az elhatárolt költségek azonban növekedni fognak, ami a programok végrehajtásának előrehaladását jelzi. |
| --- | --- |

—

A kötelezettségeket (5,0 milliárd EUR összegű csökkenés) és az elhatárolt kiadásokat (4,0 milliárd EUR összegű növekedés) együtt tekintve a kötelezettségek általános szintje változatlan marad. Tovább csökkenti a kötelezettségek összegét, hogy a kohéziós politika (ERFA, Kohéziós Alap és ESZA) területén év végéig kevesebb költségtérítési igény érkezett be; az elhatárolt költségek azonban növekedni fognak, ami a programok végrehajtásának előrehaladását jelzi.

Összes beérkezett és a mérleg szállítói kötelezettség fejezetében elszámolt költségtérítési igény és számla

Összes beérkezett és a mérleg szállítói kötelezettség fejezetében elszámolt költségtérítési igény és számla

Image 7

Nettó eszközök

Nettó eszközök

Az eszközöket meghaladó kötelezettségállomány nem jelenti azt, hogy az uniós intézmények és szervek pénzügyi nehézségekkel küzdenének, hanem inkább azt, hogy bizonyos kötelezettségeket jövőbeli éves költségvetésekből kell majd finanszírozni. Az eredményszemléletű elszámolás szabályai értelmében igen sok kiadást a folyó évben számolnak el, holott tényleges kifizetésükre esetleg csak a következő vagy későbbi években, jövőbeni költségvetésekből kerül sor, a kapcsolódó bevételeket csak a jövőbeni időszakokban számolják el. A kiemelendő legjelentősebb összegek az EMGA tevékenységei (amelyek nagy részét általában a következő pénzügyi év első negyedévében fizetik ki) és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek (amelyeket a következő 30 év során teljesítenek).

2.   A KOCKÁZATOK ÉS BIZONYTALANSÁGOK KEZELÉSE AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA SORÁN

2.1.   MAKROGAZDASÁGI KÖRNYEZET

MAKROGAZDASÁGI KÖRNYEZET

Tekintettel a koronavírus-betegség 2020 első negyedévében való terjedésével kapcsolatos jelenlegi globális helyzetre, e beszámoló benyújtásának időpontjában nem lehet pontosan felmérni a betegségnek az EU makrogazdasági környezetére gyakorolt, vitathatatlanul jelentős negatív hatását.

Az EU makrogazdasági környezete hatást gyakorol az uniós tagállamok azon képességére, hogy teljesítsék az uniós intézményekkel és szervekkel szembeni finanszírozási kötelezettségeiket, ezáltal pedig az EU azon képességére, hogy folytassa az uniós szakpolitikák végrehajtását.

Az euróövezeti, illetve az uniós GDP a becslések szerint 2019-ben 1,2 %-kal, illetve 1,5 %-kal nőtt. Az euróövezetben a teljes infláció 2019-ben átlagosan 1,2 % volt, ami az előző évi 1,7 %-os inflációs rátához képest meredek visszaesést jelent. Ez azzal függhet össze, hogy az energiaárak csökkentek, és az erőteljes bérnövekedés hatása nem gyűrűzött át a maginflációra. Az euróövezeti munkaerőpiac a viszonylag mérsékelt gazdasági növekedésnek köszönhetően 2019-ben meglehetősen rugalmasnak bizonyult. A munkanélküliségi ráta az év vége felé megközelítette, illetve elérte a 7,4 %-ot, amely a 2008 májusa óta mért legalacsonyabb adat. 2019 decemberében a munkanélküliek száma 4,6 %-kal volt alacsonyabb, mint egy évvel korábban, és 36,8 %-kal maradt el a 2013. áprilisi csúcsértéktől.

2.2.   PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

Az EU pénzügyi támogatási programokra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési műveletei nem költségvetési műveletek. A forrásokat általánosságban „back-to-back” alapon, vagyis azonos kamattal, futamidővel és összegben veszik fel és kölcsönzik tovább a kedvezményezett tagállamnak. A „back-to-back” módszertől függetlenül a pénzügyi eszközök adósságszolgálatával kapcsolatos jogi kötelezettség az Uniót terheli, ami garantálja az időben és teljes mértékben történő törlesztést. A Bizottság eljárásokat alakított ki annak biztosítására, hogy a hitelfelvételt nemteljesítés esetén is visszafizessék.

Az uniós hitelfelvétel az EU közvetlen és feltétel nélküli kötelezettsége, amelyet az uniós tagállamok garantálnak (költségvetési függő kötelezettségek). Az EU-n kívüli országoknak nyújtott hitelek finanszírozására felvett hiteleket a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi. A kedvezményezett tagállam nemteljesítése esetén az adósságszolgálat teljesítése lehetőség szerint a Bizottság rendelkezésre álló pénztáregyenlegéből történik. Amennyiben ez nem lehetséges, a Bizottság a szükséges forrásokat a tagállamoktól hívja le. Az EU saját forrásairól szóló jogszabály szerint (a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 14. cikke) az uniós tagállamok az uniós kötelezettségek teljesítése érdekében jogilag kötelesek elegendő pénzeszközt rendelkezésre bocsátani. A hitelezők így csak az EU, és nem a finanszírozott hitelek kedvezményezettjei hitelkockázatának vannak kitéve. A „back-to-back” hitelezés garantálja, hogy az EU költségvetését nem terheli kamat- vagy devizaárfolyam-kockázat.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság az egyes tagállamok hitelcsomagjaira vonatkozóan határozatban rögzíti a teljes nyújtott összeget, a folyósítandó részletek számát és a hitelcsomag (átlagos) futamidejének maximumát. A Bizottság és a kedvezményezett ország ezt követően megállapodik a hitel/finanszírozás paramétereiről, különösen a részletek futamidejéről. Ezenfelül a hitel első részletének kivételével valamennyi részlet a szakpolitikai feltételek teljesítésétől függ, az EU/IMF közös pénzügyi segítségével összefüggésben, ami a finanszírozási műveletek ütemezését befolyásoló újabb tényező. Ez azt jelenti, hogy a kibocsátások ütemezése és futamideje a kapcsolódó uniós hitelezési tevékenységtől függ. A finanszírozás kizárólag euróban denominált, a futamidő pedig 3–30 év közötti.

A következő táblázat áttekintést nyújt az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus és a fizetésimérleg-eszköz keretében nyújtott hitelek 2019. december 31-én kinnlévő névértékeire vonatkozó visszafizetési ütemtervéről:

| milliárd EUR |
| --- |
| | BOP | EFSM | ÖSSZESEN |
| | Lettország | Románia | Összesen | Írország | Portugália | Összesen |
| 2021 | — | — | — | 3,0 | 6,8 | 9,8 | 9,8 |
| 2022 | — | — | — | — | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | — | — | — | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | — | — | — | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | 0,2 | — | 0,2 | 2,4 | — | 2,4 | 2,6 |
| 2026 | — | — | — | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | — | — | — | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | — | — | — | 2,3 | — | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | — | — | — | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | — | — | — | — | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| 2032 | — | — | — | 3,0 | — | 3,0 | 3,0 |
| 2033 | — | — | — | 1,5 | 0,6 | 2,1 | 2,1 |
| 2035 | — | — | — | 2,0 | — | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | — | — | — | — | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | — | — | — | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Összesen | 0,2 | — | 0,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 47,0 |

milliárd EUR

BOP

EFSM

ÖSSZESEN

ÖSSZESEN

Lettország

Románia

Összesen

Írország

Portugália

Összesen

2021

—

—

—

3,0

6,8

9,8

9,8

2022

—

—

—

—

2,7

2,7

2,7

2023

—

—

—

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

—

—

—

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

—

0,2

2,4

—

2,4

2,6

2026

—

—

—

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

—

—

—

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

—

—

—

2,3

—

2,3

2,3

2029

—

—

—

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

—

—

—

—

2,2

2,2

2,2

2032

—

—

—

3,0

—

3,0

3,0

2033

—

—

—

1,5

0,6

2,1

2,1

2035

—

—

—

2,0

—

2,0

2,0

2036

—

—

—

—

1,0

1,0

1,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

—

—

—

1,5

1,5

3,0

3,0

Összesen

Összesen

0,2

0,2

—

0,2

0,2

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

47,0

47,0

A kormányközi pénzügyi stabilitási mechanizmusok: az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (ESFS) és az Európai Stabilitási Mechanizmus az uniós szerződések keretén kívül esnek, ezért nem szerepelnek az EU összevont éves beszámolójában.

2.3.   KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOK

KÖLTSÉGVETÉSI BIZTOSÍTÉKOK

Az EU biztosítékokat nyújtott az EBB csoport számára az EU-n kívül nyújtott hitelekre és az ESBA-garancia által fedezett hitel- és tőkefinanszírozási műveletekre. 2019. december 31-én az EU az összevont pénzügyi beszámolóhoz fűzött megjegyzésekben (lásd a 4.1.1. megjegyzést) függő kötelezettséget mutatott ki mindkét garanciára vonatkozóan, míg a meglévő kötelemnek minősülő összegeket céltartalékként és pénzügyigarancia-kötelezettségként a pénzügyi kimutatásokban jelenítette meg (lásd az összevont pénzügyi beszámoló 2.10. és 2.11.3. megjegyzését). Annak érdekében, hogy csökkentse azt a kockázatot, amelyet az EBB csoport általi garancialehívás gyakorolhat az uniós költségvetésre, az EU két külön garanciaalapot hozott létre: a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot és az ESBA-garanciaalapot.

4.1.1.

2.10.

2.11.3.

Az uniós költségvetésből finanszírozott, külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap az EBB harmadik országoknak szóló külső hitelezési megbízatási tevékenységére vonatkozó, év végén kinnlévő garantált hitelek 9 %-ára nyújt fedezetet.- 2019. december 31-én a 2,6 milliárd EUR összegű teljes eszközérték 20,2 milliárd EUR összegű folyósított összegre vonatkozó kitettséget fedezett.

Az ESBA-garanciaalap 2016-ban kezdte meg működését. A módosított ESBA-rendelet ((EU) 2017/2396 európai parlamenti és tanácsi rendelet (18)) alapján az uniós ESBA-garancia felső határa (az eredeti 16 milliárd EUR-ról) 26 milliárd EUR-ra emelkedett, a garanciaalap korlátja pedig a teljes uniós garanciakötelezettség 35 %-ára csökkent (az eredeti 50 %-ról). Az ESBA-garanciaalap teljes összege ezért várhatóan 9,1 milliárd EUR lesz. Az ESBA-garanciaalap teljes eszközállománya 2019. december 31-én6,7 millió EUR volt, amely 17,7 milliárd EUR összegű folyósított összegekre nyújt fedezetet.

18

Az EFFA-rendelet (az (EU) 2017/1601 rendelet) értelmében a legfeljebb 1,5 milliárd EUR összegű (a külső hozzájárulásokkal tovább növelt) EFFA-garanciát az afrikai partnerországokban és az európai szomszédságpolitikában részt vevő partnerországokban történő beruházások támogatására kell rendelkezésre bocsátani. Az EU az EFFA-garanciát függő kötelezettségként teszi közzé az összevont pénzügyi beszámolójához fűzött megjegyzésekben (lásd a 4.1.1. megjegyzést). 2019. december 31-én egy EFFA-garanciamegállapodás volt hatályban, amelynek teljes fedezete 50 millió EUR volt, de a végrehajtó partner nem írt alá mögöttes műveleteket. Az EFFA-garanciaalapot az esetleges jövőbeli garancialehívások fedezésére hozták létre. Az alaphoz nyújtott hozzájárulások teljes összege 2019. december 31-én0,6 milliárd EUR-t tett ki.

4.1.1.

2.4.   AZ ÚJ BELÉPŐK RÉSZÉRE FENNTARTOTT TARTALÉK (NER) 300

AZ ÚJ BELÉPŐK RÉSZÉRE FENNTARTOTT TARTALÉK (NER) 300

A NER 300 alap az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelven (19) alapuló kibocsátáskereskedelmi rendszer kibocsátási egységeinek értékesítéséből származott. Az alap tulajdonosai a tagállamok, amelyek az innovatív alacsony szén-dioxid-kibocsátású energetikai demonstrációs projektek finanszírozására használják fel a pénzt. A tagállamok nevében a Bizottság irányítja a programot, míg az EBB a NER 300 alap eszközkezeléséért felelős, és a Bizottsággal kötött együttműködési megállapodás értelmében technikai tanácsadóként működik. Mivel a Bizottságnak korlátozott szerepe van a NER 300 döntéshozatali folyamatában, valamint a kibocsátási egységek értékesítéséből származó pénzeszközöket nem kell befizetni az uniós költségvetésbe, a NER 300 nem tartozik az uniós konszolidáció hatálya alá (azaz sem a kibocsátási egységekből származó bevételek, sem a finanszírozott projektek kiadásai nem szerepelnek az uniós beszámolóban).

19

2017-ben a tagállamok úgy határoztak ((EU) 2017/2172 bizottsági határozat (20)), hogy a NER 300 azon bevételeit, amelyeket nem használtak fel teljes mértékben alacsony szén-dioxid-kibocsátású energetikai demonstrációs projektek vissza nem térítendő támogatására, részben pénzügyi eszközökön keresztül kell felhasználni. A NER 300 pénzeszközöket így különösen arra használják fel, hogy a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz pénzügyi eszközei keretében nyújtott uniós költségvetési garancián felül nyújtsanak garanciát az EBB-nek az energetikai demonstrációs projektekhez nyújtott hiteleikhez kapcsolódóan. Bár ezeket a NER 300 pénzeszközöket az EBB az uniós költségvetési pénzeszközökkel együtt vagyonkezelési célból összevonta, azok továbbra is a NER 300 szerves részét képezik, és az EU nem szerzett ellenőrzést felettük. Ezért az EU csak az ezen eszközportfóliókban való részesedését jeleníti meg értékesíthető pénzügyi eszközként (lásd az összevont pénzügyi beszámoló 2.4.1. megjegyzését).

20

2.4.1.

A fennmaradó, alacsony szén-dioxid-kibocsátású energetikai demonstrációs projektekre fel nem használt NER 300 eszközöket – az (EU) 2018/410 irányelvvel (21) 2018-ban módosított 2003/87/EK irányelvnek megfelelően – az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák és eljárások innovációjának támogatására kell felhasználni, ezzel kiegészítve az „innovációs alap” létrehozásához rendelkezésre bocsátandó kibocsátási egységeket. Az (EU) 2019/856 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (22) értelmében az innovációs alapot a Bizottság kezeli, és a NER 300-ból az uniós költségvetésbe átcsoportosított hozzájárulás külső címzett bevételt képez. Mivel az innovációs alap nem kezdte meg tevékenységét, és a NER 300 fel nem használt pénzeszközeit sem csoportosították át 2019-ben a Bizottsághoz, ezek a pénzeszközök nem jelennek meg eszközként az EU 2019. évi összevont pénzügyi beszámolójában.

21

22

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK (38)

38

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

| AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE | 116 |
| --- | --- |

| A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÓ KIMUTATÁSAI | 117 |
| --- | --- |

| MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ | 120 |
| --- | --- |

| 1. | AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KERET | 120 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET | 120 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEINEK RÉSZLETEI (PROGRAMOK) | 121 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ÉVES KÖLTSÉGVETÉS | 121 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | BEVÉTELEK | 122 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY KISZÁMÍTÁSA | 123 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL | 124 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | A 2019. ÉVI UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA – ÉSZREVÉTELEK | 125 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | BEVÉTELEK | 125 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | KIADÁSOK | 126 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA | 127 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | ÁTTEKINTÉS AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL | 127 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK VÉGREHAJTÁSA | 128 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA | 128 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 129 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 130 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI | 131 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN | 132 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA | 133 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 141 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 148 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI | 155 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN | 161 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA INTÉZMÉNYI BONTÁSBAN | 166 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA | 166 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 167 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 168 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | AZ ÜGYNÖKSÉGEK KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA | 169 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL | 169 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN | 171 |
| --- | --- | --- |

6.2.

AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

| millió EUR |
| --- |
| Megjegyzés | 2019 | 2018 |
| a | A pénzügyi év bevétele | 163 918 | 159 318 |
| b | A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések | (157 428 ) | (154 833 ) |
| c | Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok | (1 615 ) | (1 675 ) |
| d | Az N–1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése | 75 | 106 |
| e | Címzett bevételek alakulása (B)–(A) | (1 736 ) | (1 114 ) |
| | Fel nem használt előirányzatok a folyó év végén (A) | 9 144 | 7 408 |
| | Fel nem használt előirányzatok az előző év végén (B) | 7 408 | 6 295 |
| f | Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek | 4 | (1) |
| | Költségvetési eredmény | 3 217 | 1 802 |

millió EUR

Megjegyzés

2019

2018

a

A pénzügyi év bevétele

163 918

159 318

b

A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések

(157 428 )

(154 833 )

c

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

(1 615 )

(1 675 )

d

Az N–1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése

75

106

e

Címzett bevételek alakulása (B)–(A)

(1 736 )

(1 114 )

Fel nem használt előirányzatok a folyó év végén (A)

Fel nem használt előirányzatok a folyó év végén (A)

9 144

9 144

7 408

7 408

Fel nem használt előirányzatok az előző év végén (B)

Fel nem használt előirányzatok az előző év végén (B)

7 408

7 408

6 295

6 295

f

Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek

4

(1)

Költségvetési eredmény

Költségvetési eredmény

3 217

3 217

1 802

1 802

Az EU költségvetési eredményét 2020-ban az esedékes hozzájárulásuk csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz. Ezt az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló 608/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (39) 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően számítják ki. További információk a költségvetési eredmény kiszámítása alatt találhatók.

39

| a) | A pénzügyi év bevétele: az „Áttekintés az uniós költségvetési bevételek végrehajtásáról” című 3.1. táblázat „Bevételek összesen” elnevezésű 8. oszlopára utal. |
| --- | --- |

a)

A pénzügyi év bevétele: az „Áttekintés az uniós költségvetési bevételek végrehajtásáról” című 3.1. táblázat „Bevételek összesen” elnevezésű 8. oszlopára utal.

| b) | A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések: a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat „Megtett kifizetések a végleges elfogadott költségvetésből” elnevezésű 2. oszlopára és „Megtett kifizetések címzett bevételekből” elnevezésű 4. oszlopára utalnak. |
| --- | --- |

b)

A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések: a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat „Megtett kifizetések a végleges elfogadott költségvetésből” elnevezésű 2. oszlopára és „Megtett kifizetések címzett bevételekből” elnevezésű 4. oszlopára utalnak.

| c) | Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok: a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat „automatikusan átvitt összegek” elnevezésű 7. oszlopára és „határozattal átvitt összegek” elnevezésű 8. oszlopára utal. |
| --- | --- |

c)

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok: a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat „automatikusan átvitt összegek” elnevezésű 7. oszlopára és „határozattal átvitt összegek” elnevezésű 8. oszlopára utal.

| d) | Az N–1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése: figyelembe veszi a kifizetési előirányzatok előző év végi (automatikusan és határozattal) áthozott összegét, valamint a folyó év „Megtett kifizetések áthozott összegekből” a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat 3. oszlopa szerint. |
| --- | --- |

d)

Az N–1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése: figyelembe veszi a kifizetési előirányzatok előző év végi (automatikusan és határozattal) áthozott összegét, valamint a folyó év „Megtett kifizetések áthozott összegekből” a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat 3. oszlopa szerint.

| e) | A címzett bevételekből származó összes előirányzat alakulása az év végén: kiszámítja a címzett bevételekből származó előirányzatok előző év végi összegének (plusz), valamint a folyó év végi összegének (a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat 9. oszlopa szerinti) (mínusz) különbségét, hogy megkapja a folyó évben a címzett bevételek nettó változását. |
| --- | --- |

e)

A címzett bevételekből származó összes előirányzat alakulása az év végén: kiszámítja a címzett bevételekből származó előirányzatok előző év végi összegének (plusz), valamint a folyó év végi összegének (a „Többéves pénzügyi keret: a kifizetési előirányzatok végrehajtása” című 4.3. táblázat 9. oszlopa szerinti) (mínusz) különbségét, hogy megkapja a folyó évben a címzett bevételek nettó változását.

| f) | Az árfolyamkülönbségek magukban foglalják a realizált és nem realizált árfolyamkülönbségeket is. |
| --- | --- |

f)

Az árfolyamkülönbségek magukban foglalják a realizált és nem realizált árfolyamkülönbségeket is.

A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÓ KIMUTATÁSAI

A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÓ KIMUTATÁSAI

Költségvetési bevételek

Költségvetési bevételek

| millió EUR |
| --- |
| | Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Megállapított jogosultságok | Bevételek |
| 1. | Saját források | 146 305 | 144 795 | 147 056 | 144 766 |
| | 11 – Cukorilleték | — | — | (1) | (1) |
| | 12 – Vámok | 21 471 | 21 471 | 23 656 | 21 365 |
| | 13 – Héa | 17 739 | 17 739 | 17 775 | 17 775 |
| | 14 – GNI | 107 095 | 105 585 | 105 700 | 105 700 |
| | 15 – Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója | — | — | (81) | (81) |
| | 16 – Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának csökkentése | — | — | 7 | 7 |
| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások | — | 1 803 | 1 811 | 1 805 |
| 4. | Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek | 1 607 | 1 607 | 1 585 | 1 576 |
| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek | 25 | 25 | 589 | 558 |
| 6. | Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében | 130 | 130 | 14 134 | 12 577 |
| 7. | Késedelmi kamatok és pénzbírságok | 115 | 115 | 18 575 | 2 625 |
| 8. | Forrásbevonási és hitelezési műveletek | 3 | 3 | 3 | 3 |
| 9. | Egyéb bevételek | 15 | 15 | 17 | 8 |
| Összesen | 148 199 | 148 492 | 183 771 | 163 918 |

millió EUR

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Megállapított jogosultságok

Bevételek

1.

Saját források

146 305

144 795

147 056

144 766

11 – Cukorilleték

11 – Cukorilleték

—

—

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

12 – Vámok

12 – Vámok

21 471

21 471

21 471

21 471

23 656

23 656

21 365

21 365

13 – Héa

13 – Héa

17 739

17 739

17 739

17 739

17 775

17 775

17 775

17 775

14 – GNI

14 – GNI

107 095

107 095

105 585

105 585

105 700

105 700

105 700

105 700

15 – Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója

15 – Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója

—

—

—

—

(81)

(81)

(81)

(81)

16 – Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának csökkentése

16 – Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának csökkentése

—

—

—

—

7

7

7

7

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

—

1 803

1 811

1 805

4.

Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 607

1 607

1 585

1 576

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

25

25

589

558

6.

Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében

130

130

14 134

12 577

7.

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

115

115

18 575

2 625

8.

Forrásbevonási és hitelezési műveletek

3

3

3

3

9.

Egyéb bevételek

15

15

17

8

Összesen

Összesen

148 199

148 199

148 492

148 492

183 771

183 771

163 918

163 918

Költségvetési kiadások: kötelezettségvállalások a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

Költségvetési kiadások: kötelezettségvállalások a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 80 527 | 80 627 | 92 794 | 90 536 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 23 335 | 23 435 | 27 826 | 25 782 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 57 192 | 57 192 | 64 969 | 64 754 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 59 642 | 59 642 | 62 846 | 60 600 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 43 192 | 43 192 | 44 806 | 43 962 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 3 787 | 3 787 | 4 065 | 3 874 |
| 4. | Globális Európa | 11 319 | 11 625 | 13 454 | 13 111 |
| 5. | Igazgatás | 9 943 | 9 943 | 10 776 | 10 371 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 115 | 4 115 | 4 550 | 4 371 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 577 | 565 | 618 | 295 |
| Összesen | 165 796 | 166 189 | 184 554 | 178 787 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

80 527

80 627

92 794

90 536

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

23 335

23 335

23 435

23 435

27 826

27 826

25 782

25 782

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

57 192

57 192

57 192

57 192

64 969

64 969

64 754

64 754

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

59 642

59 642

62 846

60 600

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

43 192

43 192

43 192

43 192

44 806

44 806

43 962

43 962

3.

Biztonság és uniós polgárság

3 787

3 787

4 065

3 874

4.

Globális Európa

11 319

11 625

13 454

13 111

5.

Igazgatás

9 943

9 943

10 776

10 371

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 115

4 115

4 115

4 115

4 550

4 550

4 371

4 371

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

577

565

618

295

Összesen

Összesen

165 796

165 796

166 189

166 189

184 554

184 554

178 787

178 787

Költségvetési kiadások: kifizetések a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

Költségvetési kiadások: kifizetések a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 67 557 | 67 823 | 82 553 | 75 535 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 20 522 | 20 261 | 26 044 | 21 748 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 47 035 | 47 561 | 56 510 | 53 787 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 57 400 | 57 837 | 61 252 | 59 521 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 43 116 | 43 113 | 44 933 | 43 885 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 3 527 | 3 291 | 3 575 | 3 256 |
| 4. | Globális Európa | 9 358 | 8 953 | 10 933 | 10 108 |
| 5. | Igazgatás | 9 945 | 9 942 | 11 694 | 10 381 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 115 | 4 115 | 5 107 | 4 377 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 412 | 647 | 671 | 295 |
| Összesen | 148 199 | 148 492 | 170 679 | 159 096 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

67 557

67 823

82 553

75 535

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

20 522

20 522

20 261

20 261

26 044

26 044

21 748

21 748

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

47 035

47 035

47 561

47 561

56 510

56 510

53 787

53 787

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

57 400

57 837

61 252

59 521

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

43 116

43 116

43 113

43 113

44 933

44 933

43 885

43 885

3.

Biztonság és uniós polgárság

3 527

3 291

3 575

3 256

4.

Globális Európa

9 358

8 953

10 933

10 108

5.

Igazgatás

9 945

9 942

11 694

10 381

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 115

4 115

4 115

4 115

5 107

5 107

4 377

4 377

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

412

647

671

295

Összesen

Összesen

148 199

148 199

148 492

148 492

170 679

170 679

159 096

159 096

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ

1.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KERET

A költségvetési beszámoló elkészítése a költségvetési rendelettel összhangban történik. Az általános költségvetés az az eszköz, amely minden évben előírja és engedélyezi az Unió bevételeit és kiadásait, a többéves pénzügyi keretben meghatározott felső határokon és egyéb rendelkezéseken belül, az említett keret szerint elfogadott többéves programokat érintő jogalkotási aktusokkal összhangban.

1.1.   A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET

A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET

| millió EUR |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Összesen |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés |

millió EUR

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Összesen

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1a. | Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért |
| --- | --- |

1a.

Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1b. | Gazdasági, társadalmi és területi kohézió |
| --- | --- |

1b.

Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások |
| --- | --- |

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

43 881

43 881

43 888

43 888

307 998

307 998

| 3. | Biztonság és uniós polgárság |
| --- | --- |

3.

Biztonság és uniós polgárság

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globális Európa |
| --- | --- |

4.

Globális Európa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatív tartalék |
| --- | --- |

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Speciális eszközök |
| --- | --- |

9.

Speciális eszközök

—

—

—

—

—

—

—

—

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalási előirányzatok

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Kifizetési előirányzatok összesen

Kifizetési előirányzatok összesen

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

126 492

126 492

154 355

154 355

166 709

166 709

172 420

172 420

1 027 151

1 027 151

A fenti táblázat a többéves pénzügyi keret felső határait tartalmazza folyó árakon. 2019 volt a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret utolsó előtti pénzügyi éve. A kötelezettségvállalási előirányzatok 2019-re vonatkozó átfogó felső határa 164 123 millió EUR (vagyis az uniós GNI 1,00 %-a), míg a kifizetési előirányzatok megfelelő felső határa 166 709 millió EUR (vagyis az uniós GNI 1,01 %-a) volt a teljes 2019-es költségvetési év folyamán.

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret tekintetében új rugalmassági rendelkezésekről született megállapodás. Az új rendelkezések egyike a kifizetési felső határok alatti fel nem használt mozgásterek következő évekre való átcsoportosításának lehetősége (a rendelet által rögzített felső határig), mégpedig a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalékon keresztül a többéves pénzügyi keretnek a következő évre vonatkozó technikai kiigazítása keretében. Ezért a 2016-ból (13 991 millió EUR folyó árakon), 2017-ből (16 414 millió EUR folyó árakon) és 2018-ból (a maximálás miatt 210 millió EUR a kiszámított 11 386 millió EUR-ból) származó, el nem költött összeget átcsoportosították a 2018–2020-as időszakra, és a 2016–2020-as felső határokat ennek megfelelően kiigazították. 2019. május 15-én a Bizottság „A pénzügyi keret technikai kiigazítása 2020-ra vonatkozóan a GNI (ESA 2010) változásaival összhangban” címmel közleményt fogadott el (COM(2019) 310).

A többéves pénzügyi keret egyes fejezeteinek magyarázata az alábbiakban látható:

1. fejezet – Intelligens és inkluzív növekedés

1. fejezet – Intelligens és inkluzív növekedés

E fejezet két különálló, de egymáshoz kapcsolódó elemből áll:

| 1a. | Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, az oktatásra és képzésre, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel. |
| --- | --- |

1a.

Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, az oktatásra és képzésre, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel.

| 1b. | Gazdasági, társadalmi és területi kohézió, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és régiók konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő régiókon kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása. |
| --- | --- |

1b.

Gazdasági, társadalmi és területi kohézió, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és régiók konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő régiókon kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása.

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

A 2. fejezet a közös mezőgazdasági és halászati politikát, valamint a környezetvédelmi intézkedéseket – különösen a LIFE+ programot – foglalja magában.

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

A 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) bizonyos területek növekvő jelentőségét tükrözi, ahol az Unió feladatköre meghatározott kérdésekkel bővült ki – idetartozik a bel- és igazságügy, a határvédelem, a bevándorlás- és menekültügyi politika, az egészségügy és fogyasztóvédelem, a kultúra, az ifjúságpolitika, a tájékoztatás és a polgárokkal folytatott párbeszéd.

4. fejezet – Globális Európa

4. fejezet – Globális Európa

A 4. fejezet alá tartozik valamennyi külső tevékenység, többek között a fejlesztési együttműködés, a humanitárius segítségnyújtás, az előcsatlakozás és a szomszédságpolitikai eszközök. Az EFA az uniós költségvetésen kívül marad, és a többéves pénzügyi keret részét sem képezi.

5. fejezet – Igazgatás

5. fejezet – Igazgatás

E fejezetbe tartoznak az összes intézményt, a nyugdíjakat és az Európai Iskolákat érintő igazgatási kiadások. A Bizottságon kívüli intézmények kiadásainak teljes egészét e költségek teszik ki.

6. fejezet – Ellentételezések

6. fejezet – Ellentételezések

Annak a politikai megállapodásnak megfelelően, miszerint az új tagállamok tagságuk kezdetén nem válhatnak nettó költségvetési befizetővé, ez a fejezet ellentételezést irányzott elő. Ez az összeg az új tagállamok számára költségvetési bevételeik és hozzájárulásaik egyensúlyozását célzó átutalások formájában állt rendelkezésre.

9. fejezet – Speciális eszközök

9. fejezet – Speciális eszközök

A rugalmassági mechanizmusok lehetővé teszik az EU számára, hogy előre nem látható eseményekre – például válságokra és szükséghelyzetekre – való reagálás érdekében igénybe vegye a szükséges forrásokat. Ezek alkalmazási körét, pénzügyi allokációit és működési módozatait a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet és az intézményközi megállapodás írja elő. A jelenlegi kiadáscsökkentéssel összefüggésben azt is biztosítják, hogy a költségvetési források követni tudják a prioritások alakulását, hogy minden eurót ott használjanak fel, ahol arra a legnagyobb szükség van. A legtöbb rugalmassági mechanizmus ezért a többéves pénzügyi kereten kívül marad, és a finanszírozás a kiadási felső határokat meghaladóan igénybe vehető.

1.2.   A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEINEK RÉSZLETEI (PROGRAMOK)

A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEINEK RÉSZLETEI (PROGRAMOK)

A többéves pénzügyi keret fejezetei tovább részletezhetők a főbb kiadási programoknak megfelelően (például Horizont 2020, Erasmus+ stb.). A költségvetés végrehajtására vonatkozóan alapul szolgáló jogalapokat e programszinten fogadják el. A végrehajtással és az eredményekkel kapcsolatos jelentéstétel általánosan a programokra épül. A programok szerinti táblázatok a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben találhatók (lásd az alábbi 4.6–4.10. táblázatot).

4.6–4.10.

1.3.   ÉVES KÖLTSÉGVETÉS

ÉVES KÖLTSÉGVETÉS

A Bizottság minden évben becslést készít valamennyi intézmény következő évi bevételeiről és kiadásairól, és összeállítja a költségvetési tervezetet, amelyet megküld a költségvetési hatóságnak. E költségvetési tervezet alapján a Tanács kialakítja álláspontját, amelyet a költségvetési hatóság két ága megtárgyal. A közös tervezet végleges elfogadását az Európai Parlament elnöke mondja ki, ezzel a költségvetés végrehajthatóvá válik. Az adott év folyamán költségvetés-módosításokat fogadnak el. A költségvetés végrehajtása jórészt a Bizottság felelősségi körébe tartozik.

A Bizottság költségvetése igazgatási előirányzatokat és operatív előirányzatokat tartalmaz. A többi intézménynek csak igazgatási előirányzatai vannak. A költségvetés ezenfelül az előirányzatok két fajtáját különbözteti meg: a nem differenciált és a differenciált előirányzatokat. A nem differenciált előirányzatokat az éves jellegű (az évenkéntiség elvének megfelelő) műveletek finanszírozására használják. A differenciált előirányzatokat annak érdekében használják, hogy az évenkéntiség elve összeegyeztethető legyen a többéves műveletek finanszírozása iránti szükséglettel. A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra oszlanak:

| — | kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel kapcsolatban vállalt jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget fedezik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai azonban felbonthatók több évre esedékes éves részletekre, amennyiben az alap-jogiaktus úgy rendelkezik, |
| --- | --- |

—

kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel kapcsolatban vállalt jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget fedezik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai azonban felbonthatók több évre esedékes éves részletekre, amennyiben az alap-jogiaktus úgy rendelkezik,

| — | kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik. |
| --- | --- |

—

kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik.

A beszámolóban a finanszírozás típusait két fő csoportba sorolják:

| — | végleges elfogadott költségvetési előirányzatok, és |
| --- | --- |

—

végleges elfogadott költségvetési előirányzatok, és

| — | további előirányzatok, amelyek a következőkből állnak:






  — | az előző évről áthozott összegek (a költségvetési rendelet korlátozott számú esetben lehetővé teszi, hogy a fel nem használt összegeket átvigyék az előző évről a folyó évre), és |
| --- | --- | --- |

—

további előirányzatok, amelyek a következőkből állnak:

—

az előző évről áthozott összegek (a költségvetési rendelet korlátozott számú esetben lehetővé teszi, hogy a fel nem használt összegeket átvigyék az előző évről a folyó évre), és

| — | a visszatérítésekből, harmadik felek/országok által uniós programokhoz nyújtott hozzájárulásokból, valamint harmadik felek részére végzett munkából származó címzett bevételek, amelyeket közvetlenül a megfelelő kiadási költségvetési sorhoz rendelnek hozzá, és amelyek a finanszírozás harmadik pillérének minősülnek. |
| --- | --- |

—

a visszatérítésekből, harmadik felek/országok által uniós programokhoz nyújtott hozzájárulásokból, valamint harmadik felek részére végzett munkából származó címzett bevételek, amelyeket közvetlenül a megfelelő kiadási költségvetési sorhoz rendelnek hozzá, és amelyek a finanszírozás harmadik pillérének minősülnek.

Valamennyi finanszírozási típus együttesen képezi a rendelkezésre álló előirányzatokat.

1.4.   BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

1.4.1.   
  Bevétel saját forrásokból

Bevétel saját forrásokból

A bevételek túlnyomó többsége a saját forrásokból származik, amelyek az alábbi kategóriákból állnak:

| (1) | Tradicionális saját források (TOR): általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–14 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionális saját források (TOR): általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–14 %-át teszik ki.

| (2) | Hozzáadottértékadó-alapú (héaalapú) bevételek: általában a saját forrásokból származó összbevétel hozzávetőleg 12 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(2)

Hozzáadottértékadó-alapú (héaalapú) bevételek: általában a saját forrásokból származó összbevétel hozzávetőleg 12 %-át teszik ki.

| (3) | Bruttó nemzeti jövedelmen alapuló (GNI-alapú) bevételek: általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–74 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(3)

Bruttó nemzeti jövedelmen alapuló (GNI-alapú) bevételek: általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–74 %-át teszik ki.

A saját források felosztása az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (2014. évi sajátforrás-határozat) szabályainak megfelelően történik. Ez a határozat 2016. október 1-jén lépett hatályba, és 2014. január 1-jétől visszamenőleges hatállyal volt alkalmazandó.

Az éves kifizetési előirányzatok fedezetéül az Unió számára allokált saját források teljes összege nem haladhatja meg a tagállamok összesített GNI-jének 1,20 %-át.

1.4.2.   
  Tradicionális saját források (TOR)

Tradicionális saját források (TOR)

A tradicionális saját források (harmadik országokból származó importra kivetett) vámokból, valamint a gazdasági szereplőkre kivetett és a tagállamok által az EU nevében beszedett (a cukorpiac közös szervezése kiadásainak finanszírozása érdekében cukortermelők által fizetett) cukorilletékből állnak. A tagállamok azonban ennek 20 %-át visszatartják beszedési költségeik kompenzálására. A tradicionális saját források valamennyi összegét az illetékes hatóságok alábbi számláinak egyikén kell lekönyvelni:

| — | A 609/2014/EU, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésében rögzített rendes számlákon: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget. |
| --- | --- |

—

A 609/2014/EU, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésében rögzített rendes számlákon: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget.

| — | Ugyancsak a fent említett cikkben rögzített külön számlákon: valamennyi még be nem szedett és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget. Ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek. |
| --- | --- |

—

Ugyancsak a fent említett cikkben rögzített külön számlákon: valamennyi még be nem szedett és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget. Ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek.

A tradicionális saját forrásokat legkésőbb a jogosultság megállapításának hónapját követő második hónap 19. napját követő első munkanapon jóvá kell írni (vagy be kell szedni a külön számlán) a Bizottságnak az érintett tagállam államkincstáránál vagy nemzeti központi bankjánál vezetett számláján.

1.4.3.   
  Hozzáadottérték-adó (héa)

Hozzáadottérték-adó (héa)

A hozzáadottérték-adót (héa) e célból az uniós szabályozásnak megfelelően harmonizált tagállami héaalapokra kell felszámítani. A héaalap azonban egyik tagállam esetében sem haladhatja meg GNI-jének 50 %-át. Az alkalmazott egységes lehívási kulcsot 0,30 %-ban rögzítik, kivéve Németország, Hollandia és Svédország vonatkozásában a 2014–2020-as időszakban, amelyben a lehívási kulcsot 0,15 %-ban rögzítették.

1.4.4.   
  Bruttó nemzeti jövedelem (GNI)

Bruttó nemzeti jövedelem (GNI)

A bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrást a költségvetés azon részének finanszírozására használják, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez. Az uniós szabályozásnak megfelelően valamennyi tagállam bruttó nemzeti jövedelmére azonos kulcs kerül kivetésre.

A héa- és GNI-alapú saját források meghatározásának alapjául a költségvetési tervezet készítése során összeállított, a megfelelő alapokra vonatkozó előrejelzések szolgálnak. Ezeket az előrejelzéseket később az adott év során költségvetés-módosítások révén módosítják és aktualizálják. A tagállamok által a tényleges adóalapok figyelembevételével fizetendő összegek és a (módosított) előrejelzések alapján ténylegesen befizetett összegek közötti különbségeket – akár pozitívak, akár negatívak – a Bizottság az adott pénzügyi évet követő második év júniusának első munkanapjáig hívja le a tagállamoktól. A következő négy évben a tényleges héa- és GNI-alapok még korrigálhatók, amennyiben nem jegyeztek be ezekre fenntartást. E fenntartásokat a tagállamokkal szembeni, bizonytalan összegekre vonatkozó lehetséges követelésnek kell tekinteni, mivel pénzügyi hatásuk nem becsülhető meg pontosan. Amennyiben meghatározható a pontos összeg, a megfelelő héa- és GNI-alapú forrásokat vagy a héa- és GNI-egyenlegekhez kapcsolódóan, vagy egyedi forráslehívásként hívják le.

1.4.5.   
  Brit korrekció

Brit korrekció

A költségvetési egyensúlyhiány Egyesült Királyság javára történő megszüntetésére szolgáló mechanizmust az Európai Tanács fontainebleau-i ülésén (1984 júniusában) intézményesítették, ezáltal csökkentve az Egyesült Királyság sajátforrás-befizetéseit és növelve a többi tagállam befizetéseit. Németország, Ausztria, Svédország és Hollandia csökkentett mértékben (normál részesedésük egynegyedére korlátozva) finanszírozzák a brit korrekciót.

1.4.6.   
  Bruttó csökkentés

Bruttó csökkentés

Az Európai Tanács 2013. február 7–8-i következtetéseiben az szerepel, hogy Dánia, Hollandia és Svédország kizárólag a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan a GNI-n alapuló éves hozzájárulása bruttó csökkentésében részesül, míg Ausztria kizárólag a 2014–2016-os időszakra vonatkozóan részesült bruttó csökkentésben. Az éves csökkentések az alábbiak szerint alakulnak: Dánia 130 millió EUR, Hollandia 695 millió EUR és Svédország 185 millió EUR.

1.5.   A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY KISZÁMÍTÁSA

A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY KISZÁMÍTÁSA

Az EU költségvetési eredményét a következő évben az abban az évben esedékes hozzájárulások csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

Saját forrásként azok az összegek kerülnek könyvelésre, amelyeket az év során a tagállamok kormányai a Bizottság nevében nyitott számlákon jóváírtak. Többlet esetén a bevétel az előző pénzügyi év költségvetési eredményét is tartalmazza. Egyéb bevételek címén az év során ténylegesen beérkezett összegek kerülnek könyvelésre.

Az adott év költségvetési eredményének kiszámítása során kiadásnak minősülnek az év előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év minden, következő évre átvitt kifizetési előirányzata. Az adott év előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések azon kifizetéseket jelentik, amelyeket a számvitelért felelős tisztviselő a pénzügyi év december 31-ig teljesített. Az EMGA esetében azon kifizetéseket veszik figyelembe, amelyeket a tagállamok az N–1. év október 16. és az N. év október 15. között teljesítettek, feltéve, hogy a számvitelért felelős tisztviselőt legkésőbb az N+1. év január 31-ig értesítették a kötelezettségvállalásról és a kifizetés engedélyezéséről. Az EMGA-kiadások a tagállamokban végrehajtott kontrollokat követően szabályszerűségi határozat tárgyát képezhetik.

A költségvetési eredmény két részből áll: az EU eredményéből és az Európai Gazdasági Térséghez (EGT) tartozó EFTA-országok hozzájárulásából. Az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló 608/2014/EU, Euratom rendelet 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően ez az eredmény a következők közötti különbözetet tükrözi:

| — | az adott pénzügyi évben befolyt összes bevétel, és |
| --- | --- |

—

az adott pénzügyi évben befolyt összes bevétel, és

| — | az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege. |
| --- | --- |

—

az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege.

Az így kapott adathoz az alábbiak adódnak hozzá, illetve kerülnek levonásra belőle:

| — | egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euróárfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege, |
| --- | --- |

—

egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euróárfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege,

| — | a címzett bevételek alakulása, és |
| --- | --- |

—

a címzett bevételek alakulása, és

| — | az év során rögzített nettó árfolyamnyereségek és -veszteségek. |
| --- | --- |

—

az év során rögzített nettó árfolyamnyereségek és -veszteségek.

A harmadik fél hozzájárulásához, illetve harmadik félnek végzett munkához kapcsolódó, az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatok – amelyek jellegüknél fogva sosem kerülnek megszüntetésre – a pénzügyi év további előirányzatai között szerepelnek. Ezzel magyarázható az N. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, előző évről áthozott összegek és az N–1. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, következő évre átvitt összegek közötti különbség. Az előlegek visszafizetését követően újból rendelkezésre bocsátott előirányzatokat nem veszik figyelembe a költségvetési eredmény kiszámításakor.

Az átvitt kifizetési előirányzatok tartalmazzák az automatikus átvitelt és a határozat alapján történő átvitelt. Az előző évről átvitt, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése az automatikusan és a határozat alapján átvitt előirányzatok megszüntetését foglalja magában.

1.6.   A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL

A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL

| millió EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | 4 796 | 13 918 |
| Bevételek | | |
| A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok | (6 193 ) | (6 220 ) |
| A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok | 8 656 | 9 331 |
| Elhatárolt bevételek (nettó) | 3 341 | (4 015 ) |
| | 5 804 | (904) |
| Kiadások | | |
| Elhatárolt kiadások (nettó) | 8 394 | 4 511 |
| Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai | (3 832 ) | (6 086 ) |
| Előfinanszírozás nettó hatása | (10 981 ) | (8 634 ) |
| A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok | (3 532 ) | (2 941 ) |
| Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése | 1 924 | 2 098 |
| Céltartalékok változása | 3 801 | 3 567 |
| Egyéb | (3 076 ) | (4 175 ) |
| | (7 304 ) | (11 660 ) |
| Az ügynökségek és a felszámolás alatt álló ESZAK gazdasági eredménye | (79) | 448 |
| AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE | 3 217 | 1 802 |

millió EUR

2019

2018

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

4 796

4 796

13 918

13 918

Bevételek

Bevételek

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok

(6 193 )

(6 193 )

(6 220 )

(6 220 )

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok

8 656

8 656

9 331

9 331

Elhatárolt bevételek (nettó)

Elhatárolt bevételek (nettó)

3 341

3 341

(4 015 )

(4 015 )

5 804

5 804

(904)

(904)

Kiadások

Kiadások

Elhatárolt kiadások (nettó)

Elhatárolt kiadások (nettó)

8 394

8 394

4 511

4 511

Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai

Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai

(3 832 )

(3 832 )

(6 086 )

(6 086 )

Előfinanszírozás nettó hatása

Előfinanszírozás nettó hatása

(10 981 )

(10 981 )

(8 634 )

(8 634 )

A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok

A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok

(3 532 )

(3 532 )

(2 941 )

(2 941 )

Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése

Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése

1 924

1 924

2 098

2 098

Céltartalékok változása

Céltartalékok változása

3 801

3 801

3 567

3 567

Egyéb

Egyéb

(3 076 )

(3 076 )

(4 175 )

(4 175 )

(7 304 )

(7 304 )

(11 660 )

(11 660 )

Az ügynökségek és a felszámolás alatt álló ESZAK gazdasági eredménye

Az ügynökségek és a felszámolás alatt álló ESZAK gazdasági eredménye

(79)

(79)

448

448

AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

3 217

3 217

1 802

1 802

A költségvetési rendelettel összhangban az éves gazdasági eredményt az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki (uniós számviteli szabályok), míg a költségvetési eredmény a módosított pénzforgalmi elszámolás szabályain alapul. Mivel a gazdasági eredmény és a költségvetési eredmény ugyanazokat az alapul szolgáló ügyleteket fedi le – ez alól kivételt képeznek az ügynökségek és a felszámolás alatt álló ESZAK egyéb (nem költségvetési) bevételi és kiadási forrásai, amelyek csak a gazdasági eredmény részét képezik (lásd a 6. megjegyzést) –, az év gazdasági eredményének és az év költségvetési eredményének egyeztetése hasznos konzisztencia-ellenőrzésként szolgál.

6.

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

A pénzügyi év tényleges költségvetési bevétele megfelel az év során megállapított jogosultságokból befolyt bevételek és a korábbi években megállapított jogosultságokból befolyt bevételek összegének. Ezért a tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságokat az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel ellentétben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságokat az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez.

Az elhatárolt bevétel főként a mezőgazdaságra, a saját forrásokra, valamint a kamatokra és osztalékokra elhatárolt bevételekből áll. Csak a nettó hatást – vagyis a korábbi évekből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni.

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

Az elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan elszámolható kiadásokból, amelyek az uniós források kedvezményezettjeinél merültek fel, de amelyeket még nem jelentettek a Bizottságnak. Csak a nettó hatást – vagyis a korábbi évekből származó elhatárolt kiadások visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt kiadásokat – kell figyelembe venni. A korábbi években rögzített számlákhoz kapcsolódó, tárgyévben teljesített kifizetések a tárgyév költségvetési kiadásának részét képezik, és ezért összeegyeztetési célból hozzá kell őket adni a gazdasági eredményhez.

Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: 1. a tárgyévben kifizetett és éves költségvetési kiadásként rögzített új előfinanszírozási összegek, valamint 2. a tárgyévben elfogadott elszámolható költségeken keresztül elszámolt előfinanszírozás. Ez utóbbi elhatárolási szempontból kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején.

Az éves előirányzatok alapján teljesített kifizetések mellett az éves költségvetési eredmény kiszámításakor a következő évre átvitt éves előirányzatokat is figyelembe kell venni (a 608/2014/EU, Euratom rendelet 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően). Ugyanez vonatkozik a tárgyévben az előző évi áthozatalokból teljesített költségvetési kifizetésekre és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetésére.

A céltartalékok változása a pénzügyi kimutatásban szereplő év végi becslésekhez kapcsolódik (főleg munkavállalói juttatások), és nincs hatással a költségvetési beszámolóra. Az egyéb összeegyeztetett összegek olyan különböző elemekből állnak, mint az eszközök amortizációja/értékcsökkenése, eszközbeszerzés, tőkelízing-kifizetések és pénzügyi hozzájárulások, amelyekre eltérő költségvetési és eredményszemléletű elszámolási módszerek alkalmazandók.

Összeegyeztetett tétel – Az ügynökségek és a felszámolás alatt álló ESZAK gazdasági eredménye

Összeegyeztetett tétel – Az ügynökségek és a felszámolás alatt álló ESZAK gazdasági eredménye

Az év költségvetési eredménye nem konszolidált adat, és nem tartalmazza a konszolidáció körébe tartozó ügynökségek és a felszámolás alatt álló ESZAK egyéb (nem költségvetési) bevételi és kiadási forrásait (lásd a 6. megjegyzést). Az éves gazdasági eredmény – amely az említett összegeket is magában foglaló konszolidált számadat – és az éves költségvetési eredmény összeegyeztetése érdekében az ügynökségek és a felszámolás alatt álló ESZAK teljes éves konszolidált gazdasági eredménye összeegyeztetett tételként kerül bemutatásra.

6.

2.   A 2019. ÉVI UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA – ÉSZREVÉTELEK

2.1.   BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Az Európai Parlament elnöke által 2018. december 12-én aláírt, eredeti elfogadott költségvetésben a kifizetési előirányzatok összegét 148 199 millió EUR-ban rögzítették, a saját forrásokból finanszírozandó összeg pedig 146 305 millió EUR volt. Az eredeti költségvetésben szereplő bevételi és kiadási becsléseket a pénzügyi év során jellemzően kiigazítják, és az ilyen jellegű módosításokat a költségvetés-módosítások tartalmazzák. A GNI-alapú saját források kiigazításai biztosítják, hogy a költségvetésbe bevitt bevételek pontosan egyezzenek a költségvetésbe bevitt kiadásokkal. Az egyensúly elvének megfelelően a költségvetési bevételeknek és kiadásoknak (kifizetési előirányzatok) egyensúlyban kell lenniük.

2019 során három költségvetés-módosítást fogadtak el. Ezeket figyelembe véve a 2019-re vonatkozó végleges elfogadott bevétel 148 492 millió EUR-t tett ki, a saját forrásokból finanszírozott teljes összeg pedig 144 795 millió EUR volt. A tagállami hozzájárulások 2019-es csökkenésének fő oka az előző pénzügyi év többlete (1 803 millió EUR) volt, amelyet kismértékben ellensúlyozott a kifizetési előirányzatok nettó növekedése (293 millió EUR).

Ami a saját forrásokat illeti, a tradicionális saját források beszedett összege szorosan megközelítette az előre jelzett összegeket.

A tagállamok végleges héa- és GNI-befizetései is majdnem pontosan megfeleltek a végleges költségvetési becsléseknek. Az előre jelzett összegek és a ténylegesen befizetett összegek közötti különbségek a költségvetési célokra használt euróárfolyam és a GMU-n kívüli tagállamok által tett befizetések időpontjában érvényes árfolyam közötti különbségekkel magyarázható.

A héa- és GNI-egyenlegeket illetően a szabályokat a rendelkezésre bocsátásról szóló rendelet (609/2014/EU, Euratom rendelet) 10b. cikke rögzíti. Az új eljárás nem von maga után költségvetés-módosítást, a Bizottság ezért közvetlenül a tagállamokat kéri a nettó összegek befizetésére. Az új nettósítási rendszer miatt az uniós költségvetésre gyakorolt hatás a nullához közeli.

A „Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében” megnevezés elsősorban a pénzügyi korrekciókból (esb-alapok, EMGA és EMVA), a harmadik országoknak a kutatási programokban való részvételéből, a mezőgazdasági alapokkal kapcsolatos záróelszámolásokból, valamint egyéb, az uniós programok/tevékenységek keretében tett hozzájárulásokból és visszatérítésekből származó bevételeket tartalmazza. A teljes összeg jelentős részét a címzett bevételek teszik ki, amelyek jellemzően lehetővé teszik további előirányzatoknak a kiadási oldalra való bevezetését. 2019-ben ezek a hozzájárulások összesen 12,6 milliárd EUR-t tettek ki.

A pénzbírságokból származó bevétel elsősorban a versenypolitika területén kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódik.

2.2.   KIADÁSOK

KIADÁSOK

Az uniós költségvetés fontos szerepet játszik az Unió szakpolitikáinak és prioritásainak megvalósításában. Az uniós költségvetés az összes uniós közkiadás kb. 2 %-ának megfelelő, korlátozott összege ellenére kiegészíti a nemzeti költségvetéseket és kiemelten a beruházásokra és az addicionalitásra összpontosít. Kulcsfontosságú szerepet tölt be az európai szintű szakpolitikai és szabályozási eszközök között, mivel a tagállamokkal közösen kijelölt szakpolitikai prioritások végrehajtására szolgál (e prioritások a többéves pénzügyi keretben öltenek testet, amely a különböző programokat és a kiadások felső határait tartalmazza).

A 2018. december 12-én elfogadott 2019. évi uniós költségvetés megerősíti, hogy az EU azokra a területekre irányítja a forrásokat, ahol azokra szükség van. Az Európai Bizottság 2018. májusi javaslatával összhangban a 2019. évi költségvetés legnagyobb részét a különösen a fiatalokat célzó munkahelyteremtésre, valamint a növekedés, a stratégiai beruházások és a konvergencia fellendítésére fordították. Az EU továbbra is támogatta a migrációs kihívás hatékony kezelését is az EU határain belül és kívül egyaránt.

2019 a jelenlegi, 2014-2020-as többéves pénzügyi keret hatodik éve volt. Szinte valamennyi program végrehajtása megfelelő ütemben haladt, kivéve az olyan új programokat, vagy intézkedéseket, amelyek esetében a jogalkotási folyamat a közelmúltban zárult le.

A többéves pénzügyi keretben előirányzott éves alakulással összhangban a költségvetési tervezetben javasolt kötelezettségvállalási előirányzatokat 165,6 milliárd EUR-ban (a 2018. évi költségvetéshez képest 3,1 %-kal magasabb szinten), a kifizetési előirányzatokat pedig 148,7 milliárd EUR-ban (2,7 %-kal magasabban) rögzítették, ami az uniós bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 1,00 %-ának, illetve 0,90 %-ának felel meg.

A végrehajtás szintje 2019-ben valamennyi fejezetnél magas volt. A 2019. évi végrehajtás valamennyi típusú előirányzat tekintetében (költségvetés, előző évről áthozott összegek és címzett bevételek) 97 % volt a kötelezettségvállalások és 93 % a kifizetések esetében. A címzett bevételeket nem tartalmazó végrehajtási arány 2019-ben teljes mértékű végrehajtást mutat (99,4 % a kötelezettségvállalások és 98,4 % a kifizetések tekintetében).

A fennálló kötelezettségvállalások (RAL, még ki nem fizetett összegek, amelyekre kötelezettséget vállaltak) 2019 végén 297,7 milliárd EUR-t tettek ki. A 2018-as szinthez képest növekedés volt várható, tekintettel az elfogadott költségvetésben szereplő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok közötti különbségre (17,7 milliárd EUR), és figyelembe véve azt a tényt, hogy a fennálló kötelezettségvállalások növekedése normális fejlődést jelent, mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok a többéves pénzügyi keretben előirányzottaknak megfelelően minden évben emelkednek. A végleges növekedés elérte a 16,5 milliárd EUR-t.

3.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA

3.1.   ÁTTEKINTÉS AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL

ÁTTEKINTÉS AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL

| millió EUR |
| --- |
| Megnevezés | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kinnlévő |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Tárgyévi | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosult- ságokból | Áthozott jogosult- ságokból | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 1. | Saját források | 146 305 | 144 795 | 147 013 | 44 | 147 056 | 144 754 | 12 | 144 766 | 100 % | 2 291 |
| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások | — | 1 803 | 1 811 | — | 1 811 | 1 805 | — | 1 805 | 100 % | 7 |
| 4. | Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek | 1 607 | 1 607 | 1 576 | 10 | 1 585 | 1 566 | 10 | 1 576 | 98 % | 10 |
| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek | 25 | 25 | 570 | 19 | 589 | 546 | 12 | 558 | 2 229  % | 31 |
| 6. | Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében | 130 | 130 | 13 564 | 569 | 14 134 | 12 279 | 298 | 12 577 | 9 674  % | 1 557 |
| 7. | Késedelmi kamatok és pénzbírságok | 115 | 115 | 5 456 | 13 119 | 18 575 | 2 355 | 271 | 2 625 | 2 283  % | 15 949 |
| 8. | Forrásbevonási és hitelezési műveletek | 3 | 3 | 3 | — | 3 | 3 | — | 3 | 110 % | — |
| 9. | Egyéb bevételek | 15 | 15 | 8 | 9 | 17 | 7 | 1 | 8 | 52 % | 9 |
| Összesen | 148 199 | 148 492 | 170 001 | 13 770 | 183 771 | 163 314 | 604 | 163 918 | 110 % | 19 853 |

millió EUR

Megnevezés

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kinnlévő

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Tárgyévi

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosult- ságokból

Áthozott jogosult- ságokból

Összesen

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

1.

Saját források

146 305

144 795

147 013

44

147 056

144 754

12

144 766

100 %

2 291

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

—

1 803

1 811

—

1 811

1 805

—

1 805

100 %

7

4.

Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 607

1 607

1 576

10

1 585

1 566

10

1 576

98 %

10

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

25

25

570

19

589

546

12

558

2 229  %

31

6.

Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében

130

130

13 564

569

14 134

12 279

298

12 577

9 674  %

1 557

7.

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

115

115

5 456

13 119

18 575

2 355

271

2 625

2 283  %

15 949

8.

Forrásbevonási és hitelezési műveletek

3

3

3

—

3

3

—

3

110 %

—

9.

Egyéb bevételek

15

15

8

9

17

7

1

8

52 %

9

Összesen

Összesen

148 199

148 199

148 492

148 492

170 001

170 001

13 770

13 770

183 771

183 771

163 314

163 314

604

604

163 918

163 918

110 %

110 %

19 853

19 853

4.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK VÉGREHAJTÁSA

4.1.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes rendelkezésre álló előirányzat |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott összegek | Címzett bevétel | Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott összegek | Címzett bevétel |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 80 527 | 100 | 80 627 | 0 | 12 166 | 92 794 | 67 557 | 266 | 67 823 | 131 | 14 600 | 82 553 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 23 335 | 100 | 23 435 | 0 | 4 390 | 27 826 | 20 522 | (260) | 20 261 | 118 | 5 664 | 26 044 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 57 192 | — | 57 192 | — | 7 777 | 64 969 | 47 035 | 526 | 47 561 | 13 | 8 935 | 56 510 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 59 642 | — | 59 642 | 460 | 2 745 | 62 846 | 57 400 | 437 | 57 837 | 672 | 2 743 | 61 252 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 43 192 | — | 43 192 | 460 | 1 155 | 44 806 | 43 116 | (3) | 43 113 | 665 | 1 155 | 44 933 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 3 787 | 0 | 3 787 | — | 279 | 4 065 | 3 527 | (237) | 3 291 | 9 | 276 | 3 575 |
| 4. | Globális Európa | 11 319 | 306 | 11 625 | 34 | 1 795 | 13 454 | 9 358 | (406) | 8 953 | 64 | 1 916 | 10 933 |
| 5. | Igazgatás | 9 943 | 0 | 9 943 | 1 | 832 | 10 776 | 9 945 | (2) | 9 942 | 916 | 836 | 11 694 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 115 | — | 4 115 | | 435 | 4 550 | 4 115 | — | 4 115 | 554 | 437 | 5 107 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 577 | (12) | 565 | 30 | 24 | 618 | 412 | 236 | 647 | 0 | 24 | 671 |
| Összesen | 165 796 | 394 | 166 189 | 525 | 17 840 | 184 554 | 148 199 | 294 | 148 492 | 1 792 | 20 394 | 170 679 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott összegek

Címzett bevétel

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott összegek

Címzett bevétel

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

80 527

100

80 627

0

12 166

92 794

67 557

266

67 823

131

14 600

82 553

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

23 335

23 335

100

100

23 435

23 435

0

0

4 390

4 390

27 826

27 826

20 522

20 522

(260)

(260)

20 261

20 261

118

118

5 664

5 664

26 044

26 044

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

57 192

57 192

—

—

57 192

57 192

—

—

7 777

7 777

64 969

64 969

47 035

47 035

526

526

47 561

47 561

13

13

8 935

8 935

56 510

56 510

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

59 642

—

59 642

460

2 745

62 846

57 400

437

57 837

672

2 743

61 252

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

43 192

43 192

—

—

43 192

43 192

460

460

1 155

1 155

44 806

44 806

43 116

43 116

(3)

(3)

43 113

43 113

665

665

1 155

1 155

44 933

44 933

3.

Biztonság és uniós polgárság

3 787

0

3 787

—

279

4 065

3 527

(237)

3 291

9

276

3 575

4.

Globális Európa

11 319

306

11 625

34

1 795

13 454

9 358

(406)

8 953

64

1 916

10 933

5.

Igazgatás

9 943

0

9 943

1

832

10 776

9 945

(2)

9 942

916

836

11 694

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 115

4 115

—

—

4 115

4 115

435

435

4 550

4 550

4 115

4 115

—

—

4 115

4 115

554

554

437

437

5 107

5 107

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

577

(12)

565

30

24

618

412

236

647

0

24

671

Összesen

Összesen

165 796

165 796

394

394

166 189

166 189

525

525

17 840

17 840

184 554

184 554

148 199

148 199

294

294

148 492

148 492

1 792

1 792

20 394

20 394

170 679

170 679

4.2.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | 2020-ra átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | címzett bevétel | határozattal átvitt összegek | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 92 794 | 80 540 | 0 | 9 996 | 90 536 | 98 % | 2 074 | 36 | 2 110 | 52 | — | 97 | 149 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 27 826 | 23 406 | 0 | 2 376 | 25 782 | 93 % | 2 013 | 3 | 2 016 | 27 | — | 1 | 28 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 64 969 | 57 134 | — | 7 620 | 64 754 | 100 % | 60 | 33 | 93 | 25 | — | 96 | 121 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 62 846 | 59 161 | 438 | 1 001 | 60 600 | 96 % | 1 330 | 467 | 1 797 | 14 | 21 | 414 | 449 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 44 806 | 42 718 | 438 | 807 | 43 962 | 98 % | 348 | 467 | 815 | 8 | 21 | — | 29 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 4 065 | 3 737 | — | 137 | 3 874 | 95 % | 142 | — | 142 | 50 | — | 0 | 50 |
| 4. | Globális Európa | 13 454 | 11 622 | 34 | 1 454 | 13 111 | 97 % | 340 | 1 | 341 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5. | Igazgatás | 10 776 | 9 797 | 1 | 574 | 10 371 | 96 % | 255 | — | 255 | 146 | 0 | 3 | 149 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 550 | 4 033 | | 338 | 4 371 | 96 % | 94 | 0 | 94 | 82 | 0 | 3 | 85 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 618 | 295 | — | — | 295 | 48 % | 8 | 94 | 102 | 175 | 30 | 16 | 221 |
| Összesen | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

2020-ra átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

címzett bevétel

határozattal átvitt összegek

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

92 794

80 540

0

9 996

90 536

98 %

2 074

36

2 110

52

—

97

149

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

27 826

27 826

23 406

23 406

0

0

2 376

2 376

25 782

25 782

93 %

93 %

2 013

2 013

3

3

2 016

2 016

27

27

—

1

1

28

28

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

64 969

64 969

57 134

57 134

—

—

7 620

7 620

64 754

64 754

100 %

100 %

60

60

33

33

93

93

25

25

—

96

96

121

121

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

62 846

59 161

438

1 001

60 600

96 %

1 330

467

1 797

14

21

414

449

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

44 806

44 806

42 718

42 718

438

438

807

807

43 962

43 962

98 %

98 %

348

348

467

467

815

815

8

8

21

21

—

29

29

3.

Biztonság és uniós polgárság

4 065

3 737

—

137

3 874

95 %

142

—

142

50

—

0

50

4.

Globális Európa

13 454

11 622

34

1 454

13 111

97 %

340

1

341

2

—

0

2

5.

Igazgatás

10 776

9 797

1

574

10 371

96 %

255

—

255

146

0

3

149

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 550

4 550

4 033

4 033

338

338

4 371

4 371

96 %

96 %

94

94

0

0

94

94

82

82

0

0

3

3

85

85

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

618

295

—

—

295

48 %

8

94

102

175

30

16

221

Összesen

Összesen

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

4.3.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések | 2020-ra átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | automatikusan átvitt összegek | határozattal átvitt összegek | címzett bevétel | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 82 553 | 67 637 | 113 | 7 785 | 75 535 | 91 % | 151 | 3 | 6 813 | 6 967 | 32 | 18 | 1 | 52 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 26 044 | 20 090 | 102 | 1 555 | 21 748 | 84 % | 138 | 3 | 4 108 | 4 249 | 30 | 16 | 1 | 48 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 56 510 | 47 547 | 10 | 6 230 | 53 787 | 95 % | 13 | — | 2 705 | 2 718 | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 61 252 | 57 163 | 637 | 1 721 | 59 521 | 97 % | 198 | 467 | 1 023 | 1 687 | 9 | 35 | — | 44 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 44 933 | 42 449 | 631 | 806 | 43 885 | 98 % | 190 | 467 | 349 | 1 006 | 7 | 34 | — | 42 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 3 575 | 3 153 | 7 | 96 | 3 256 | 91 % | 9 | — | 180 | 188 | 129 | 2 | 0 | 131 |
| 4. | Globális Európa | 10 933 | 8 908 | 60 | 1 140 | 10 108 | 92 % | 39 | — | 772 | 811 | 6 | 4 | 4 | 14 |
| 5. | Igazgatás | 11 694 | 9 048 | 850 | 482 | 10 381 | 89 % | 748 | 0 | 349 | 1 098 | 146 | 66 | 4 | 216 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 5 107 | 3 571 | 515 | 291 | 4 377 | 86 % | 463 | 0 | 143 | 605 | 82 | 39 | 3 | 124 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 671 | 295 | 0 | — | 295 | 44 % | 1 | — | 8 | 9 | 352 | 0 | 16 | 368 |
| Összesen | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

2020-ra átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

automatikusan átvitt összegek

határozattal átvitt összegek

címzett bevétel

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

82 553

67 637

113

7 785

75 535

91 %

151

3

6 813

6 967

32

18

1

52

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

26 044

26 044

20 090

20 090

102

102

1 555

1 555

21 748

21 748

84 %

84 %

138

138

3

3

4 108

4 108

4 249

4 249

30

30

16

16

1

1

48

48

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

56 510

56 510

47 547

47 547

10

10

6 230

6 230

53 787

53 787

95 %

95 %

13

13

—

2 705

2 705

2 718

2 718

2

2

2

2

0

0

4

4

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

61 252

57 163

637

1 721

59 521

97 %

198

467

1 023

1 687

9

35

—

44

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

44 933

44 933

42 449

42 449

631

631

806

806

43 885

43 885

98 %

98 %

190

190

467

467

349

349

1 006

1 006

7

7

34

34

—

42

42

3.

Biztonság és uniós polgárság

3 575

3 153

7

96

3 256

91 %

9

—

180

188

129

2

0

131

4.

Globális Európa

10 933

8 908

60

1 140

10 108

92 %

39

—

772

811

6

4

4

14

5.

Igazgatás

11 694

9 048

850

482

10 381

89 %

748

0

349

1 098

146

66

4

216

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

5 107

5 107

3 571

3 571

515

515

291

291

4 377

4 377

86 %

86 %

463

463

0

0

143

143

605

605

82

82

39

39

3

3

124

124

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

671

295

0

—

295

44 %

1

—

8

9

352

0

16

368

Összesen

Összesen

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

4.4.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | Összes fennálló kötelezettségvállalás az év végén |
| Előző évről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalás visszavonása/ Újraértékelések/ Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése | Év végén fennálló kötelezettségvállalások |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 206 991 | (1 360 ) | (66 413 ) | 139 217 | 90 536 | (9 122 ) | (4) | 81 410 | 220 627 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 37 006 | (738) | (13 367 ) | 22 901 | 25 782 | (8 380 ) | (4) | 17 397 | 40 298 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 169 985 | (622) | (53 046 ) | 116 317 | 64 754 | (742) | (0) | 64 012 | 180 329 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 40 047 | (253) | (15 133 ) | 24 661 | 60 600 | (44 387 ) | (0) | 16 213 | 40 874 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 359 | (6) | (235) | 117 | 43 962 | (43 650 ) | — | 313 | 430 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 5 834 | (269) | (1 934 ) | 3 632 | 3 874 | (1 323 ) | — | 2 551 | 6 183 |
| 4. | Globális Európa | 27 352 | (1 200 ) | (6 918 ) | 19 234 | 13 111 | (3 190 ) | (0) | 9 920 | 29 154 |
| 5. | Igazgatás | 961 | (97) | (859) | 5 | 10 371 | (9 522 ) | (1) | 849 | 854 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 587 | (69) | (515) | 2 | 4 371 | (3 861 ) | 0 | 510 | 511 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 0 | (0) | (0) | — | 295 | (295) | — | 1 | 1 |
| Összesen | 281 185 | (3 179 ) | (91 257 ) | 186 749 | 178 787 | (67 838 ) | (5) | 110 944 | 297 693 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

Összes fennálló kötelezettségvállalás az év végén

Előző évről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalás visszavonása/ Újraértékelések/ Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

206 991

(1 360 )

(66 413 )

139 217

90 536

(9 122 )

(4)

81 410

220 627

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

37 006

37 006

(738)

(738)

(13 367 )

(13 367 )

22 901

22 901

25 782

25 782

(8 380 )

(8 380 )

(4)

(4)

17 397

17 397

40 298

40 298

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

169 985

169 985

(622)

(622)

(53 046 )

(53 046 )

116 317

116 317

64 754

64 754

(742)

(742)

(0)

(0)

64 012

64 012

180 329

180 329

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

40 047

(253)

(15 133 )

24 661

60 600

(44 387 )

(0)

16 213

40 874

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

359

359

(6)

(6)

(235)

(235)

117

117

43 962

43 962

(43 650 )

(43 650 )

—

313

313

430

430

3.

Biztonság és uniós polgárság

5 834

(269)

(1 934 )

3 632

3 874

(1 323 )

—

2 551

6 183

4.

Globális Európa

27 352

(1 200 )

(6 918 )

19 234

13 111

(3 190 )

(0)

9 920

29 154

5.

Igazgatás

961

(97)

(859)

5

10 371

(9 522 )

(1)

849

854

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

587

587

(69)

(69)

(515)

(515)

2

2

4 371

4 371

(3 861 )

(3 861 )

0

0

510

510

511

511

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

0

(0)

(0)

—

295

(295)

—

1

1

Összesen

Összesen

281 185

281 185

(3 179 )

(3 179 )

(91 257 )

(91 257 )

186 749

186 749

178 787

178 787

(67 838 )

(67 838 )

(5)

(5)

110 944

110 944

297 693

297 693

4.5.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | < 2013 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | Összesen |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 1 428 | 3 640 | 2 139 | 4 683 | 12 476 | 45 924 | 68 924 | 81 414 | 220 627 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 472 | 921 | 1 175 | 1 608 | 3 133 | 5 427 | 10 160 | 17 402 | 40 298 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 956 | 2 719 | 964 | 3 075 | 9 343 | 40 496 | 58 763 | 64 012 | 180 329 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 68 | 130 | 285 | 1 316 | 2 685 | 7 603 | 12 575 | 16 213 | 40 874 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | — | — | — | 1 | 3 | 37 | 76 | 313 | 430 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 33 | 18 | 20 | 53 | 433 | 1 223 | 1 851 | 2 552 | 6 183 |
| 4. | Globális Európa | 909 | 958 | 1 010 | 1 851 | 3 253 | 4 973 | 6 231 | 9 970 | 29 154 |
| 5. | Igazgatás | — | — | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 851 | 854 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 511 | 511 |
| 9. | Speciális eszközök | — | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 1 |
| Összesen | 2 438 | 4 746 | 3 453 | 7 904 | 18 846 | 59 723 | 89 583 | 110 999 | 297 693 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

< 2013

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Összesen

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

1 428

3 640

2 139

4 683

12 476

45 924

68 924

81 414

220 627

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

472

472

921

921

1 175

1 175

1 608

1 608

3 133

3 133

5 427

5 427

10 160

10 160

17 402

17 402

40 298

40 298

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

956

956

2 719

2 719

964

964

3 075

3 075

9 343

9 343

40 496

40 496

58 763

58 763

64 012

64 012

180 329

180 329

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

68

130

285

1 316

2 685

7 603

12 575

16 213

40 874

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

—

—

—

—

1

1

3

3

37

37

76

76

313

313

430

430

3.

Biztonság és uniós polgárság

33

18

20

53

433

1 223

1 851

2 552

6 183

4.

Globális Európa

909

958

1 010

1 851

3 253

4 973

6 231

9 970

29 154

5.

Igazgatás

—

—

0

—

0

1

2

851

854

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

511

511

511

511

9.

Speciális eszközök

—

—

—

—

—

—

0

1

1

Összesen

Összesen

2 438

2 438

4 746

4 746

3 453

3 453

7 904

7 904

18 846

18 846

59 723

59 723

89 583

89 583

110 999

110 999

297 693

297 693

Az új Bizottság felállítása a szolgálatok belső átszervezését vonta maga után. A kapcsolódó ügyletek átcsoportosítása a kintlévőségek évek közötti átcsoportosítását eredményezte. A fennálló kötelezettségvállalások teljes összege változatlan marad.

4.6.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Program | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes rendelkezésre álló előirányzat |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott összegek | Címzett bevétel | Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott összegek | Címzett bevétel |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 187 | — | 187 | — | 190 | 377 | 1 022 | 1 | 1 023 | — | 190 | 1 213 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 691 | — | 691 | — | 128 | 819 | 923 | 70 | 993 | 2 | 253 | 1 248 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 407 | 2 | 409 | — | 49 | 458 | 617 | (58) | 559 | 0 | 49 | 608 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 861 | — | 861 | — | 21 | 882 | 602 | 1 | 603 | 2 | 14 | 619 |
| | Európai Szolidaritási Testület | 143 | — | 143 | 0 | 8 | 151 | 120 | (12) | 108 | 7 | 8 | 123 |
| | Európai védelmi ipari fejlesztési program | 245 | — | 245 | — | — | 245 | 147 | (145) | 2 | — | — | 2 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 144 | — | 144 | — | — | 144 | 158 | (1) | 157 | — | — | 157 |
| | Horizont 2020 | 12 312 | 80 | 12 392 | — | 2 652 | 15 043 | 10 972 | (160) | 10 812 | 73 | 3 767 | 14 652 |
| | Az Euratom kutatási és képzési programja | 374 | 0 | 374 | — | 115 | 488 | 370 | (3) | 367 | 19 | 153 | 539 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 367 | 0 | 367 | — | 47 | 414 | 252 | 25 | 277 | 3 | 86 | 365 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 2 766 | 20 | 2 786 | — | 484 | 3 271 | 2 563 | 46 | 2 609 | 7 | 601 | 3 217 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 136 | — | 136 | — | 51 | 187 | 118 | 10 | 129 | 1 | 50 | 180 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 135 | — | 135 | — | 11 | 146 | 134 | 1 | 135 | 0 | 10 | 145 |
| | CEF – Energiaügy | 949 | — | 949 | — | 44 | 993 | 327 | (1) | 326 | 1 | 3 | 331 |
| | CEF – Közlekedés | 2 640 | — | 2 640 | — | 82 | 2 722 | 1 223 | 92 | 1 314 | 1 | 18 | 1 334 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 175 | — | 175 | — | 5 | 180 | 152 | (33) | 118 | 0 | 4 | 123 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | — | — | — | — | 0 | 0 | 61 | (61) | — | — | 35 | 35 |
| | Decentralizált ügynökségek | 383 | (4) | 379 | — | 27 | 406 | 382 | (2) | 379 | — | 27 | 406 |
| | Egyéb fellépések és programok | 194 | (2) | 193 | — | 473 | 665 | 165 | (1) | 164 | 1 | 391 | 556 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 97 | (0) | 97 | — | 1 | 98 | 100 | (32) | 68 | — | 1 | 69 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 128 | 4 | 133 | — | 4 | 137 | 115 | 3 | 118 | — | 4 | 122 |
| | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 27 875 | 9 | 27 885 | — | 3 654 | 31 539 | 24 042 | 206 | 24 248 | — | 4 304 | 28 551 |
| | Átmeneti régiók | 5 849 | 5 | 5 854 | — | 806 | 6 660 | 4 370 | (271) | 4 099 | — | 1 118 | 5 217 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 8 649 | 27 | 8 676 | — | 1 151 | 9 827 | 7 442 | 28 | 7 470 | — | 1 382 | 8 852 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 231 | — | 231 | — | 22 | 253 | 176 | 38 | 215 | — | 28 | 242 |
| | Kohéziós Alap | 9 754 | — | 9 754 | — | 1 801 | 11 555 | 7 706 | 400 | 8 107 | — | 1 695 | 9 801 |
| | Európai területi együttműködés | 1 973 | — | 1 973 | — | 235 | 2 208 | 1 191 | 256 | 1 447 | — | 256 | 1 703 |
| | Technikai segítségnyújtás | 240 | — | 240 | — | 2 | 242 | 213 | (25) | 187 | 12 | 2 | 202 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 568 | — | 568 | — | 23 | 591 | 401 | 11 | 412 | 0 | 94 | 506 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 350 | (41) | 309 | — | 81 | 390 | 632 | (109) | 523 | — | 56 | 579 |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 1 700 | — | 1 700 | — | 1 | 1 701 | 852 | (8) | 843 | — | 2 | 845 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 11 | (0) | 11 | — | 0 | 11 |
| A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 80 527 | 100 | 80 627 | 0 | 12 166 | 92 794 | 67 557 | 266 | 67 823 | 131 | 14 600 | 82 553 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 43 192 | — | 43 192 | 460 | 1 155 | 44 806 | 43 116 | (3) | 43 113 | 665 | 1 155 | 44 933 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 14 727 | — | 14 727 | — | 1 356 | 16 083 | 13 148 | 362 | 13 510 | 2 | 1 356 | 14 868 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 942 | — | 942 | — | 218 | 1 160 | 571 | 81 | 652 | 1 | 218 | 871 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 148 | — | 148 | — | — | 148 | 142 | 0 | 142 | — | — | 142 |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 558 | 1 | 559 | — | 7 | 567 | 342 | 13 | 354 | 4 | 6 | 365 |
| | Decentralizált ügynökségek | 61 | — | 61 | — | 8 | 70 | 61 | (2) | 59 | — | 8 | 68 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 14 | (1) | 12 | — | 0 | 12 | 20 | (14) | 6 | — | 0 | 6 |
| | Egyedi intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 59 642 | — | 59 642 | 460 | 2 745 | 62 846 | 57 400 | 437 | 57 837 | 672 | 2 743 | 61 252 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 1 121 | 70 | 1 191 | — | 17 | 1 208 | 953 | 21 | 974 | 1 | 17 | 992 |
| | Fogyasztóvédelem | 29 | — | 29 | — | 1 | 30 | 24 | 3 | 27 | 1 | 1 | 28 |
| | Kreatív Európa | 245 | — | 245 | — | 14 | 258 | 195 | 7 | 202 | 1 | 14 | 217 |
| | Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz | 0 | — | 0 | — | 0 | 0 | 70 | (10) | 60 | 0 | 0 | 60 |
| | Belső Biztonsági Alap | 533 | (0) | 533 | — | 148 | 681 | 664 | (162) | 502 | 1 | 146 | 649 |
| | Informatikai rendszerek | 0 | (0) | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Jogérvényesülés | 45 | (0) | 45 | — | 1 | 45 | 38 | 9 | 47 | 1 | 1 | 48 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 66 | — | 66 | — | 2 | 67 | 58 | 4 | 62 | 0 | 2 | 64 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 150 | (45) | 105 | — | 4 | 109 | 82 | (13) | 69 | — | 3 | 72 |
| | Európa a polgárokért | 29 | — | 29 | — | 0 | 29 | 29 | (4) | 25 | 0 | 0 | 25 |
| | Élelmiszer és takarmány | 290 | — | 290 | — | 4 | 294 | 239 | 2 | 242 | 1 | 5 | 247 |
| | Egészségügy | 68 | — | 68 | — | 3 | 71 | 61 | 3 | 64 | 1 | 2 | 67 |
| | Decentralizált ügynökségek | 1 090 | (25) | 1 066 | — | 85 | 1 151 | 998 | (87) | 911 | — | 85 | 996 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 15 | — | 15 | — | 0 | 15 | 18 | (10) | 8 | — | 0 | 8 |
| | Egyedi intézkedések | 106 | — | 106 | — | 0 | 106 | 100 | (0) | 99 | 1 | 0 | 101 |
| A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 3 787 | 0 | 3 787 | — | 279 | 4 065 | 3 527 | (237) | 3 291 | 9 | 276 | 3 575 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 2 423 | (29) | 2 394 | — | 739 | 3 133 | 1 708 | (325) | 1 382 | 5 | 562 | 1 950 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 27 | (27) | 0 | — | — | 0 | 27 | (17) | 10 | — | — | 10 |
| | A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | — | — | — | — | 110 | 110 | — | — | — | — | 110 | 110 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 24 | (11) | 13 | — | 1 | 13 | 21 | (10) | 11 | — | 1 | 11 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 20 | (1) | 19 | — | 0 | 19 | 16 | (3) | 13 | — | 0 | 13 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | 25 | — | 25 | — | 129 | 154 | 25 | — | 25 | 25 | 429 | 479 |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 2 677 | 61 | 2 738 | — | 41 | 2 779 | 2 060 | 1 | 2 061 | 4 | 41 | 2 106 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz | 3 190 | 15 | 3 205 | — | 83 | 3 287 | 2 796 | (219) | 2 578 | 16 | 123 | 2 716 |
| | Partnerségi Eszköz | 154 | (5) | 149 | — | 10 | 159 | 100 | 36 | 136 | 0 | 9 | 145 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 197 | (18) | 179 | — | 2 | 181 | 159 | 3 | 163 | 3 | 2 | 167 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 377 | 0 | 377 | — | 11 | 388 | 321 | (3) | 319 | 3 | 9 | 331 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 1 652 | 315 | 1 966 | 34 | 424 | 2 425 | 1 603 | 137 | 1 740 | 6 | 371 | 2 117 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 335 | 8 | 343 | — | 41 | 384 | 306 | 3 | 309 | 0 | 53 | 362 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 34 | — | 34 | — | 0 | 34 | 41 | (6) | 36 | 1 | 0 | 36 |
| | Decentralizált ügynökségek | 20 | — | 20 | — | 0 | 21 | 20 | — | 20 | — | 0 | 21 |
| | Egyéb fellépések és programok | 84 | (3) | 81 | — | 205 | 286 | 73 | 4 | 77 | 0 | 206 | 282 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 6 | (4) | 2 | — | 0 | 2 | 8 | (1) | 7 | — | 1 | 7 |
| | Egyedi intézkedések | 75 | 5 | 80 | — | 0 | 81 | 74 | (6) | 68 | — | 0 | 68 |
| A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 11 319 | 306 | 11 625 | 34 | 1 795 | 13 454 | 9 358 | (406) | 8 953 | 64 | 1 916 | 10 933 |
| 5. | Nyugdíjak | 2 004 | (2) | 2 002 | — | 0 | 2 002 | 2 004 | (2) | 2 002 | — | 0 | 2 002 |
| | Európai Iskolák | 191 | (11) | 181 | — | 12 | 193 | 191 | (11) | 181 | 2 | 12 | 195 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 6 | (2) | 4 | 1 | 0 | 6 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 3 629 | 12 | 3 641 | 1 | 385 | 4 027 | 3 629 | 11 | 3 640 | 359 | 386 | 4 385 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 4 115 | — | 4 115 | 0 | 435 | 4 550 | 4 115 | — | 4 115 | 554 | 437 | 5 107 |
| A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | 9 943 | (0) | 9 943 | 1 | 832 | 10 776 | 9 945 | (2) | 9 942 | 916 | 836 | 11 694 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | 352 | (306) | 46 | — | — | 46 | 352 | — | 352 | — | — | 352 |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 176 | — | 176 | — | 24 | 199 | 10 | (9) | 1 | 0 | 24 | 25 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | 50 | 294 | 344 | 30 | — | 373 | 50 | 245 | 295 | — | — | 295 |
| A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | 577 | (12) | 565 | 30 | 24 | 618 | 412 | 236 | 647 | 0 | 24 | 671 |
| Összesen | 165 796 | 394 | 166 189 | 525 | 17 840 | 184 554 | 148 199 | 294 | 148 492 | 1 792 | 20 394 | 170 679 |

millió EUR

Program

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott összegek

Címzett bevétel

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott összegek

Címzett bevétel

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

187

—

187

—

190

377

1 022

1

1 023

—

190

1 213

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

691

—

691

—

128

819

923

70

993

2

253

1 248

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

407

2

409

—

49

458

617

(58)

559

0

49

608

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

861

—

861

—

21

882

602

1

603

2

14

619

Európai Szolidaritási Testület

143

—

143

0

8

151

120

(12)

108

7

8

123

Európai védelmi ipari fejlesztési program

245

—

245

—

—

245

147

(145)

2

—

—

2

Nukleáris biztonság és leszerelés

144

—

144

—

—

144

158

(1)

157

—

—

157

Horizont 2020

12 312

80

12 392

—

2 652

15 043

10 972

(160)

10 812

73

3 767

14 652

Az Euratom kutatási és képzési programja

374

0

374

—

115

488

370

(3)

367

19

153

539

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

367

0

367

—

47

414

252

25

277

3

86

365

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

2 766

20

2 786

—

484

3 271

2 563

46

2 609

7

601

3 217

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

136

—

136

—

51

187

118

10

129

1

50

180

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

135

—

135

—

11

146

134

1

135

0

10

145

CEF – Energiaügy

949

—

949

—

44

993

327

(1)

326

1

3

331

CEF – Közlekedés

2 640

—

2 640

—

82

2 722

1 223

92

1 314

1

18

1 334

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

175

—

175

—

5

180

152

(33)

118

0

4

123

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

—

—

—

—

0

0

61

(61)

—

—

35

35

Decentralizált ügynökségek

383

(4)

379

—

27

406

382

(2)

379

—

27

406

Egyéb fellépések és programok

194

(2)

193

—

473

665

165

(1)

164

1

391

556

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

97

(0)

97

—

1

98

100

(32)

68

—

1

69

A Bizottság egyedi hatáskörei

128

4

133

—

4

137

115

3

118

—

4

122

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

27 875

9

27 885

—

3 654

31 539

24 042

206

24 248

—

4 304

28 551

Átmeneti régiók

5 849

5

5 854

—

806

6 660

4 370

(271)

4 099

—

1 118

5 217

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

8 649

27

8 676

—

1 151

9 827

7 442

28

7 470

—

1 382

8 852

Legkülső és ritkán lakott régiók

231

—

231

—

22

253

176

38

215

—

28

242

Kohéziós Alap

9 754

—

9 754

—

1 801

11 555

7 706

400

8 107

—

1 695

9 801

Európai területi együttműködés

1 973

—

1 973

—

235

2 208

1 191

256

1 447

—

256

1 703

Technikai segítségnyújtás

240

—

240

—

2

242

213

(25)

187

12

2

202

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

568

—

568

—

23

591

401

11

412

0

94

506

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

350

(41)

309

—

81

390

632

(109)

523

—

56

579

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

1 700

—

1 700

—

1

1 701

852

(8)

843

—

2

845

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

4

—

4

—

0

4

11

(0)

11

—

0

11

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

80 527

80 527

100

100

80 627

80 627

0

0

12 166

12 166

92 794

92 794

67 557

67 557

266

266

67 823

67 823

131

131

14 600

14 600

82 553

82 553

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

43 192

—

43 192

460

1 155

44 806

43 116

(3)

43 113

665

1 155

44 933

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

14 727

—

14 727

—

1 356

16 083

13 148

362

13 510

2

1 356

14 868

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

942

—

942

—

218

1 160

571

81

652

1

218

871

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

148

—

148

—

—

148

142

0

142

—

—

142

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

558

1

559

—

7

567

342

13

354

4

6

365

Decentralizált ügynökségek

61

—

61

—

8

70

61

(2)

59

—

8

68

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

14

(1)

12

—

0

12

20

(14)

6

—

0

6

Egyedi intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

59 642

59 642

—

—

59 642

59 642

460

460

2 745

2 745

62 846

62 846

57 400

57 400

437

437

57 837

57 837

672

672

2 743

2 743

61 252

61 252

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

1 121

70

1 191

—

17

1 208

953

21

974

1

17

992

Fogyasztóvédelem

29

—

29

—

1

30

24

3

27

1

1

28

Kreatív Európa

245

—

245

—

14

258

195

7

202

1

14

217

Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz

0

—

0

—

0

0

70

(10)

60

0

0

60

Belső Biztonsági Alap

533

(0)

533

—

148

681

664

(162)

502

1

146

649

Informatikai rendszerek

0

(0)

—

—

—

—

—

0

0

—

0

0

Jogérvényesülés

45

(0)

45

—

1

45

38

9

47

1

1

48

Jogok, egyenlőség és polgárság

66

—

66

—

2

67

58

4

62

0

2

64

Uniós polgári védelmi mechanizmus

150

(45)

105

—

4

109

82

(13)

69

—

3

72

Európa a polgárokért

29

—

29

—

0

29

29

(4)

25

0

0

25

Élelmiszer és takarmány

290

—

290

—

4

294

239

2

242

1

5

247

Egészségügy

68

—

68

—

3

71

61

3

64

1

2

67

Decentralizált ügynökségek

1 090

(25)

1 066

—

85

1 151

998

(87)

911

—

85

996

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

15

—

15

—

0

15

18

(10)

8

—

0

8

Egyedi intézkedések

106

—

106

—

0

106

100

(0)

99

1

0

101

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

3 787

3 787

0

0

3 787

3 787

—

—

279

279

4 065

4 065

3 527

3 527

(237)

(237)

3 291

3 291

9

9

276

276

3 575

3 575

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

2 423

(29)

2 394

—

739

3 133

1 708

(325)

1 382

5

562

1 950

Makroszintű pénzügyi támogatás

27

(27)

0

—

—

0

27

(17)

10

—

—

10

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

—

—

—

—

110

110

—

—

—

—

110

110

Uniós polgári védelmi mechanizmus

24

(11)

13

—

1

13

21

(10)

11

—

1

11

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

20

(1)

19

—

0

19

16

(3)

13

—

0

13

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

25

—

25

—

129

154

25

—

25

25

429

479

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

2 677

61

2 738

—

41

2 779

2 060

1

2 061

4

41

2 106

Fejlesztési együttműködési eszköz

3 190

15

3 205

—

83

3 287

2 796

(219)

2 578

16

123

2 716

Partnerségi Eszköz

154

(5)

149

—

10

159

100

36

136

0

9

145

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

197

(18)

179

—

2

181

159

3

163

3

2

167

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

377

0

377

—

11

388

321

(3)

319

3

9

331

Humanitárius segítségnyújtás

1 652

315

1 966

34

424

2 425

1 603

137

1 740

6

371

2 117

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

335

8

343

—

41

384

306

3

309

0

53

362

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

34

—

34

—

0

34

41

(6)

36

1

0

36

Decentralizált ügynökségek

20

—

20

—

0

21

20

—

20

—

0

21

Egyéb fellépések és programok

84

(3)

81

—

205

286

73

4

77

0

206

282

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

6

(4)

2

—

0

2

8

(1)

7

—

1

7

Egyedi intézkedések

75

5

80

—

0

81

74

(6)

68

—

0

68

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

11 319

11 319

306

306

11 625

11 625

34

34

1 795

1 795

13 454

13 454

9 358

9 358

(406)

(406)

8 953

8 953

64

64

1 916

1 916

10 933

10 933

5.

Nyugdíjak

2 004

(2)

2 002

—

0

2 002

2 004

(2)

2 002

—

0

2 002

Európai Iskolák

191

(11)

181

—

12

193

191

(11)

181

2

12

195

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

4

—

4

—

0

4

6

(2)

4

1

0

6

A Bizottság igazgatási kiadásai

3 629

12

3 641

1

385

4 027

3 629

11

3 640

359

386

4 385

A többi intézmény igazgatási kiadásai

4 115

—

4 115

0

435

4 550

4 115

—

4 115

554

437

5 107

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

9 943

9 943

(0)

(0)

9 943

9 943

1

1

832

832

10 776

10 776

9 945

9 945

(2)

(2)

9 942

9 942

916

916

836

836

11 694

11 694

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

352

(306)

46

—

—

46

352

—

352

—

—

352

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

176

—

176

—

24

199

10

(9)

1

0

24

25

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

50

294

344

30

—

373

50

245

295

—

—

295

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

577

577

(12)

(12)

565

565

30

30

24

24

618

618

412

412

236

236

647

647

0

0

24

24

671

671

Összesen

Összesen

165 796

165 796

394

394

166 189

166 189

525

525

17 840

17 840

184 554

184 554

148 199

148 199

294

294

148 492

148 492

1 792

1 792

20 394

20 394

170 679

170 679

4.7.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Program | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | 2020-ra átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | címzett bevétel | határozattal átvitt összegek | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 377 | 187 | — | 190 | 377 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 819 | 691 | — | 82 | 773 | 94 % | 46 | — | 46 | 0 | — | — | 0 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 458 | 409 | — | 17 | 426 | 93 % | 32 | — | 32 | 0 | — | — | 0 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 882 | 861 | — | 21 | 882 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Európai Szolidaritási Testület | 151 | 143 | 0 | 4 | 148 | 98 % | 3 | — | 3 | — | — | — | — |
| | Európai védelmi ipari fejlesztési program | 245 | 245 | — | — | 245 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 144 | 144 | — | — | 144 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horizont 2020 | 15 043 | 12 391 | — | 1 417 | 13 808 | 92 % | 1 234 | — | 1 234 | 0 | — | 1 | 1 |
| | Az Euratom kutatási és képzési programja | 488 | 371 | — | 51 | 422 | 86 % | 64 | 3 | 67 | 0 | — | 0 | 0 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 414 | 367 | — | 31 | 398 | 96 % | 15 | — | 15 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 3 271 | 2 786 | — | 273 | 3 060 | 94 % | 211 | — | 211 | — | — | — | — |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 187 | 135 | — | 25 | 159 | 85 % | 26 | — | 26 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 146 | 135 | — | 8 | 143 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | CEF – Energiaügy | 993 | 949 | — | 44 | 992 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | CEF – Közlekedés | 2 722 | 2 639 | — | 77 | 2 716 | 100 % | 4 | — | 4 | 1 | — | — | 1 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 180 | 171 | — | 4 | 175 | 98 % | 0 | — | 0 | 4 | — | 0 | 4 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Decentralizált ügynökségek | 406 | 360 | — | 16 | 376 | 93 % | 10 | — | 10 | 19 | — | 0 | 19 |
| | Egyéb fellépések és programok | 665 | 193 | — | 112 | 304 | 46 % | 361 | — | 361 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 98 | 97 | — | 1 | 98 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 137 | 132 | — | 2 | 134 | 98 % | 2 | — | 2 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 31 539 | 27 877 | — | 3 567 | 31 444 | 100 % | 43 | — | 43 | 8 | — | 43 | 51 |
| | Átmeneti régiók | 6 660 | 5 851 | — | 806 | 6 657 | 100 % | 0 | — | 0 | 3 | — | — | 3 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 9 827 | 8 674 | — | 1 130 | 9 804 | 100 % | 8 | — | 8 | 1 | — | 14 | 15 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 253 | 231 | — | 22 | 253 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kohéziós Alap | 11 555 | 9 752 | — | 1 775 | 11 527 | 100 % | (0) | 2 | 1 | — | — | 26 | 26 |
| | Európai területi együttműködés | 2 208 | 1 973 | — | 216 | 2 189 | 99 % | 7 | — | 7 | 0 | — | 12 | 12 |
| | Technikai segítségnyújtás | 242 | 228 | — | 0 | 228 | 94 % | 1 | — | 1 | 12 | — | 1 | 13 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 591 | 567 | — | 23 | 590 | 100 % | — | — | — | 1 | — | 0 | 1 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 390 | 277 | — | 81 | 358 | 92 % | — | 32 | 32 | — | — | — | — |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 1 701 | 1 700 | — | — | 1 700 | 100 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 4 | 4 | — | — | 4 | 97 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 92 794 | 80 540 | 0 | 9 996 | 90 536 | 98 % | 2 074 | 36 | 2 110 | 52 | — | 97 | 149 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 44 806 | 42 718 | 438 | 807 | 43 962 | 98 % | 348 | 467 | 815 | 8 | 21 | — | 29 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 16 083 | 14 725 | — | 40 | 14 765 | 92 % | 903 | — | 903 | 2 | — | 413 | 415 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 1 160 | 940 | — | 142 | 1 082 | 93 % | 75 | — | 75 | 2 | — | 1 | 3 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 148 | 148 | — | — | 148 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 567 | 559 | — | 5 | 564 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 70 | 59 | — | 7 | 67 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | — | — | 2 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 12 | 12 | — | — | 12 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyedi intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 62 846 | 59 161 | 438 | 1 001 | 60 600 | 96 % | 1 330 | 467 | 1 797 | 14 | 21 | 414 | 449 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 1 208 | 1 184 | — | 9 | 1 192 | 99 % | 9 | — | 9 | 7 | — | — | 7 |
| | Fogyasztóvédelem | 30 | 29 | — | 1 | 30 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Kreatív Európa | 258 | 245 | — | 10 | 255 | 99 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz | 0 | 0 | — | — | 0 | 38 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Belső Biztonsági Alap | 681 | 533 | — | 64 | 597 | 88 % | 84 | — | 84 | 0 | — | — | 0 |
| | Informatikai rendszerek | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Jogérvényesülés | 45 | 45 | — | 0 | 45 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 67 | 66 | — | 1 | 67 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 109 | 70 | — | 3 | 73 | 67 % | 1 | — | 1 | 35 | — | 0 | 35 |
| | Európa a polgárokért | 29 | 29 | — | 0 | 29 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Élelmiszer és takarmány | 294 | 290 | — | 3 | 292 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Egészségügy | 71 | 68 | — | 2 | 71 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 1 151 | 1 059 | — | 44 | 1 102 | 96 % | 41 | — | 41 | 7 | — | 0 | 7 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 15 | 15 | — | — | 15 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Egyedi intézkedések | 106 | 106 | — | 0 | 106 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 4 065 | 3 737 | — | 137 | 3 874 | 95 % | 142 | — | 142 | 50 | — | 0 | 50 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 3 133 | 2 393 | — | 601 | 2 994 | 96 % | 138 | — | 138 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 0 | 0 | — | — | 0 | 97 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | 110 | — | — | 103 | 103 | 94 % | 7 | — | 7 | — | — | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 13 | 13 | — | 0 | 13 | 99 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 19 | 19 | — | 0 | 19 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | 154 | 25 | — | 70 | 95 | 61 % | 60 | — | 60 | — | — | — | — |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 2 779 | 2 738 | — | 31 | 2 769 | 100 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz | 3 287 | 3 204 | — | 58 | 3 262 | 99 % | 25 | — | 25 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Partnerségi Eszköz | 159 | 149 | — | 7 | 156 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 181 | 179 | — | 1 | 179 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 388 | 377 | — | 10 | 387 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 2 425 | 1 966 | 34 | 412 | 2 412 | 99 % | 13 | — | 13 | — | — | — | — |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 384 | 343 | — | 17 | 360 | 94 % | 24 | — | 24 | 0 | — | — | 0 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 34 | 34 | — | — | 34 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 21 | 20 | — | 0 | 21 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Egyéb fellépések és programok | 286 | 81 | — | 145 | 226 | 79 % | 60 | — | 60 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 2 | 1 | — | — | 1 | 47 % | 0 | 1 | 1 | — | — | 0 | 0 |
| | Egyedi intézkedések | 81 | 80 | — | 0 | 81 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 13 454 | 11 622 | 34 | 1 454 | 13 111 | 97 % | 340 | 1 | 341 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5. | Nyugdíjak | 2 002 | 1 990 | — | 0 | 1 990 | 99 % | 0 | — | 0 | 12 | — | — | 12 |
| | Európai Iskolák | 193 | 181 | — | 10 | 191 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 4 | 4 | — | — | 4 | 100 % | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 4 027 | 3 589 | 1 | 225 | 3 816 | 95 % | 159 | — | 159 | 51 | 0 | 0 | 52 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 4 550 | 4 033 | 0 | 338 | 4 371 | 96 % | 94 | 0 | 94 | 82 | 0 | 3 | 85 |
| A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | 10 776 | 9 797 | 1 | 574 | 10 371 | 96 % | 255 | — | 255 | 146 | 0 | 3 | 149 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | 46 | — | — | — | — | — | — | 46 | 46 | — | — | — | — |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 199 | 1 | — | — | 1 | 0 % | 8 | — | 8 | 175 | — | 16 | 191 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | 373 | 295 | — | — | 295 | 79 % | — | 49 | 49 | — | 30 | — | 30 |
| A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | 618 | 295 | — | — | 295 | 48 % | 8 | 94 | 102 | 175 | 30 | 16 | 221 |
| Összesen | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

millió EUR

Program

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

2020-ra átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

címzett bevétel

határozattal átvitt összegek

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

377

187

—

190

377

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

819

691

—

82

773

94 %

46

—

46

0

—

—

0

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

458

409

—

17

426

93 %

32

—

32

0

—

—

0

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

882

861

—

21

882

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Európai Szolidaritási Testület

151

143

0

4

148

98 %

3

—

3

—

—

—

—

Európai védelmi ipari fejlesztési program

245

245

—

—

245

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Nukleáris biztonság és leszerelés

144

144

—

—

144

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Horizont 2020

15 043

12 391

—

1 417

13 808

92 %

1 234

—

1 234

0

—

1

1

Az Euratom kutatási és képzési programja

488

371

—

51

422

86 %

64

3

67

0

—

0

0

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

414

367

—

31

398

96 %

15

—

15

0

—

0

0

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

3 271

2 786

—

273

3 060

94 %

211

—

211

—

—

—

—

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

187

135

—

25

159

85 %

26

—

26

2

—

0

2

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

146

135

—

8

143

98 %

3

—

3

0

—

—

0

CEF – Energiaügy

993

949

—

44

992

100 %

1

—

1

0

—

—

0

CEF – Közlekedés

2 722

2 639

—

77

2 716

100 %

4

—

4

1

—

—

1

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

180

171

—

4

175

98 %

0

—

0

4

—

0

4

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

0

—

—

—

—

—

0

—

0

—

—

—

—

Decentralizált ügynökségek

406

360

—

16

376

93 %

10

—

10

19

—

0

19

Egyéb fellépések és programok

665

193

—

112

304

46 %

361

—

361

0

—

0

0

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

98

97

—

1

98

100 %

0

—

0

0

—

—

0

A Bizottság egyedi hatáskörei

137

132

—

2

134

98 %

2

—

2

1

—

0

1

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

31 539

27 877

—

3 567

31 444

100 %

43

—

43

8

—

43

51

Átmeneti régiók

6 660

5 851

—

806

6 657

100 %

0

—

0

3

—

—

3

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

9 827

8 674

—

1 130

9 804

100 %

8

—

8

1

—

14

15

Legkülső és ritkán lakott régiók

253

231

—

22

253

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kohéziós Alap

11 555

9 752

—

1 775

11 527

100 %

(0)

2

1

—

—

26

26

Európai területi együttműködés

2 208

1 973

—

216

2 189

99 %

7

—

7

0

—

12

12

Technikai segítségnyújtás

242

228

—

0

228

94 %

1

—

1

12

—

1

13

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

591

567

—

23

590

100 %

—

—

—

1

—

0

1

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

390

277

—

81

358

92 %

—

32

32

—

—

—

—

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

1 701

1 700

—

—

1 700

100 %

1

—

1

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

4

4

—

—

4

97 %

0

—

0

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

92 794

92 794

80 540

80 540

0

0

9 996

9 996

90 536

90 536

98 %

98 %

2 074

2 074

36

36

2 110

2 110

52

52

—

—

97

97

149

149

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

44 806

42 718

438

807

43 962

98 %

348

467

815

8

21

—

29

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

16 083

14 725

—

40

14 765

92 %

903

—

903

2

—

413

415

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

1 160

940

—

142

1 082

93 %

75

—

75

2

—

1

3

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

148

148

—

—

148

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

567

559

—

5

564

100 %

2

—

2

0

—

0

0

Decentralizált ügynökségek

70

59

—

7

67

95 %

1

—

1

2

—

—

2

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

12

12

—

—

12

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Egyedi intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

62 846

62 846

59 161

59 161

438

438

1 001

1 001

60 600

60 600

96 %

96 %

1 330

1 330

467

467

1 797

1 797

14

14

21

21

414

414

449

449

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

1 208

1 184

—

9

1 192

99 %

9

—

9

7

—

—

7

Fogyasztóvédelem

30

29

—

1

30

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Kreatív Európa

258

245

—

10

255

99 %

4

—

4

0

—

—

0

Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz

0

0

—

—

0

38 %

0

—

0

0

—

0

0

Belső Biztonsági Alap

681

533

—

64

597

88 %

84

—

84

0

—

—

0

Informatikai rendszerek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Jogérvényesülés

45

45

—

0

45

99 %

0

—

0

0

—

0

0

Jogok, egyenlőség és polgárság

67

66

—

1

67

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Uniós polgári védelmi mechanizmus

109

70

—

3

73

67 %

1

—

1

35

—

0

35

Európa a polgárokért

29

29

—

0

29

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Élelmiszer és takarmány

294

290

—

3

292

99 %

2

—

2

0

—

0

0

Egészségügy

71

68

—

2

71

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Decentralizált ügynökségek

1 151

1 059

—

44

1 102

96 %

41

—

41

7

—

0

7

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

15

15

—

—

15

99 %

0

—

0

0

—

0

0

Egyedi intézkedések

106

106

—

0

106

100 %

0

—

0

0

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

4 065

4 065

3 737

3 737

—

—

137

137

3 874

3 874

95 %

95 %

142

142

—

—

142

142

50

50

—

—

0

0

50

50

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

3 133

2 393

—

601

2 994

96 %

138

—

138

1

—

0

1

Makroszintű pénzügyi támogatás

0

0

—

—

0

97 %

—

—

—

0

—

—

0

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

110

—

—

103

103

94 %

7

—

7

—

—

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

13

13

—

0

13

99 %

0

—

0

—

—

0

0

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

19

19

—

0

19

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

154

25

—

70

95

61 %

60

—

60

—

—

—

—

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

2 779

2 738

—

31

2 769

100 %

10

—

10

0

—

—

0

Fejlesztési együttműködési eszköz

3 287

3 204

—

58

3 262

99 %

25

—

25

0

—

0

0

Partnerségi Eszköz

159

149

—

7

156

98 %

3

—

3

0

—

—

0

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

181

179

—

1

179

99 %

1

—

1

0

—

—

0

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

388

377

—

10

387

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Humanitárius segítségnyújtás

2 425

1 966

34

412

2 412

99 %

13

—

13

—

—

—

—

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

384

343

—

17

360

94 %

24

—

24

0

—

—

0

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

34

34

—

—

34

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Decentralizált ügynökségek

21

20

—

0

21

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Egyéb fellépések és programok

286

81

—

145

226

79 %

60

—

60

0

—

0

0

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

2

1

—

—

1

47 %

0

1

1

—

—

0

0

Egyedi intézkedések

81

80

—

0

81

100 %

0

—

0

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

13 454

13 454

11 622

11 622

34

34

1 454

1 454

13 111

13 111

97 %

97 %

340

340

1

1

341

341

2

2

—

—

0

0

2

2

5.

Nyugdíjak

2 002

1 990

—

0

1 990

99 %

0

—

0

12

—

—

12

Európai Iskolák

193

181

—

10

191

99 %

2

—

2

0

—

—

0

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

4

4

—

—

4

100 %

—

—

—

—

—

0

0

A Bizottság igazgatási kiadásai

4 027

3 589

1

225

3 816

95 %

159

—

159

51

0

0

52

A többi intézmény igazgatási kiadásai

4 550

4 033

0

338

4 371

96 %

94

0

94

82

0

3

85

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

10 776

10 776

9 797

9 797

1

1

574

574

10 371

10 371

96 %

96 %

255

255

—

—

255

255

146

146

0

0

3

3

149

149

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

46

—

—

—

—

—

—

46

46

—

—

—

—

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

199

1

—

—

1

0 %

8

—

8

175

—

16

191

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

373

295

—

—

295

79 %

—

49

49

—

30

—

30

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

618

618

295

295

—

—

—

—

295

295

48 %

48 %

8

8

94

94

102

102

175

175

30

30

16

16

221

221

Összesen

Összesen

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

4.8.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Program | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések | 2020-ra átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | automatikusan átvitt összegek | határozattal átvitt összegek | címzett bevétel | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 1 213 | 1 023 | — | 163 | 1 186 | 98 % | 0 | — | 27 | 27 | 0 | — | — | 0 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 1 248 | 991 | 2 | 48 | 1 041 | 83 % | 2 | — | 205 | 207 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 608 | 558 | 0 | 17 | 575 | 95 % | 1 | — | 32 | 32 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 619 | 601 | 2 | 14 | 617 | 100 % | 2 | — | 0 | 2 | (0) | 0 | — | 0 |
| | Európai Szolidaritási Testület | 123 | 105 | 4 | 0 | 109 | 89 % | 3 | — | 7 | 10 | 0 | 4 | 0 | 4 |
| | Európai védelmi ipari fejlesztési program | 2 | 0 | — | — | 0 | 7 % | 2 | — | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 157 | 157 | — | — | 157 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horizont 2020 | 14 652 | 10 731 | 65 | 782 | 11 578 | 79 % | 81 | — | 2 983 | 3 065 | 0 | 8 | 1 | 10 |
| | Az Euratom kutatási és képzési programja | 539 | 331 | 17 | 42 | 390 | 72 % | 33 | 3 | 111 | 146 | 0 | 2 | 0 | 2 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 365 | 274 | 3 | 53 | 330 | 90 % | 2 | — | 33 | 36 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 3 217 | 2 602 | 7 | 248 | 2 857 | 89 % | 7 | — | 353 | 360 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 180 | 126 | 0 | 3 | 129 | 72 % | 1 | — | 47 | 48 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 145 | 133 | 0 | 4 | 137 | 95 % | 0 | — | 6 | 6 | 2 | 0 | — | 2 |
| | CEF – Energiaügy | 331 | 325 | 1 | 3 | 330 | 100 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | CEF – Közlekedés | 1 334 | 1 312 | 1 | 14 | 1 327 | 100 % | 2 | — | 4 | 6 | 0 | 0 | — | 1 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 123 | 118 | 0 | 4 | 122 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 35 | — | — | 35 | 35 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Decentralizált ügynökségek | 406 | 361 | — | 16 | 377 | 93 % | 0 | — | 10 | 10 | 19 | — | 0 | 19 |
| | Egyéb fellépések és programok | 556 | 162 | 1 | 106 | 268 | 48 % | 1 | — | 285 | 287 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 69 | 64 | — | 1 | 65 | 94 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | — | — | 4 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 122 | 116 | — | 3 | 119 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 28 551 | 24 248 | — | 3 281 | 27 529 | 96 % | 0 | — | 1 023 | 1 023 | — | — | — | — |
| | Átmeneti régiók | 5 217 | 4 099 | — | 1 053 | 5 151 | 99 % | 0 | — | 66 | 66 | — | — | — | — |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 8 852 | 7 470 | — | 982 | 8 452 | 95 % | 0 | — | 400 | 400 | — | — | — | — |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 242 | 215 | — | 9 | 223 | 92 % | 0 | — | 19 | 19 | — | — | — | — |
| | Kohéziós Alap | 9 801 | 8 107 | — | 686 | 8 793 | 90 % | 0 | — | 1 008 | 1 008 | — | — | — | — |
| | Európai területi együttműködés | 1 703 | 1 447 | — | 99 | 1 546 | 91 % | 0 | — | 157 | 157 | — | — | — | — |
| | Technikai segítségnyújtás | 202 | 173 | 10 | 1 | 184 | 91 % | 13 | — | 1 | 14 | 1 | 2 | 0 | 4 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 506 | 412 | 0 | 92 | 504 | 100 % | 0 | — | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 579 | 523 | — | 26 | 549 | 95 % | 0 | — | 30 | 30 | — | — | — | — |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 845 | 843 | — | 2 | 845 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 11 | 11 | — | 0 | 11 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 82 553 | 67 637 | 113 | 7 785 | 75 535 | 91 % | 151 | 3 | 6 813 | 6 967 | 32 | 18 | 1 | 52 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 44 933 | 42 449 | 631 | 806 | 43 885 | 98 % | 190 | 467 | 349 | 1 006 | 7 | 34 | — | 42 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 14 868 | 13 505 | 2 | 705 | 14 213 | 96 % | 2 | — | 650 | 652 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 871 | 651 | 1 | 197 | 848 | 97 % | 1 | — | 21 | 22 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 142 | 142 | — | — | 142 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 365 | 350 | 4 | 5 | 359 | 99 % | 4 | — | 1 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 68 | 59 | — | 7 | 67 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 6 | 6 | — | — | 6 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Egyedi intézkedések | 0 | 0 | — | — | 0 | 100 % | 0 | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 61 252 | 57 163 | 637 | 1 721 | 59 521 | 97 % | 198 | 467 | 1 023 | 1 687 | 9 | 35 | — | 44 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 992 | 878 | 1 | 8 | 886 | 89 % | 1 | — | 9 | 11 | 95 | 1 | — | 95 |
| | Fogyasztóvédelem | 28 | 26 | 0 | 1 | 27 | 97 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Kreatív Európa | 217 | 200 | 1 | 8 | 209 | 96 % | 2 | — | 6 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz | 60 | 60 | 0 | 0 | 60 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Belső Biztonsági Alap | 649 | 500 | 1 | 27 | 529 | 81 % | 1 | — | 118 | 120 | 0 | 0 | (0) | 0 |
| | Informatikai rendszerek | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Jogérvényesülés | 48 | 46 | 0 | 0 | 47 | 96 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 64 | 61 | 0 | 1 | 62 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 72 | 42 | — | 2 | 44 | 61 % | 0 | — | 1 | 1 | 27 | — | 0 | 27 |
| | Európa a polgárokért | 25 | 25 | 0 | 0 | 25 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Élelmiszer és takarmány | 247 | 241 | 1 | 4 | 246 | 99 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Egészségügy | 67 | 63 | 1 | 2 | 65 | 97 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 996 | 905 | — | 44 | 949 | 95 % | 0 | — | 41 | 41 | 6 | — | 0 | 6 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 8 | 7 | — | — | 7 | 84 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Egyedi intézkedések | 101 | 99 | 1 | 0 | 100 | 99 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 3 575 | 3 153 | 7 | 96 | 3 256 | 91 % | 9 | — | 180 | 188 | 129 | 2 | 0 | 131 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 1 950 | 1 375 | 5 | 202 | 1 583 | 81 % | 6 | — | 360 | 366 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 10 | 10 | — | — | 10 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | 110 | — | — | 103 | 103 | 94 % | — | — | 7 | 7 | — | — | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 11 | 9 | — | 1 | 9 | 82 % | 0 | — | — | — | 2 | — | — | 2 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 13 | 13 | — | 0 | 13 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | 479 | 25 | 25 | 275 | 325 | 68 % | — | — | 154 | 154 | — | — | — | — |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 2 106 | 2 055 | 4 | 22 | 2 080 | 99 % | 6 | — | 19 | 25 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz | 2 716 | 2 564 | 14 | 48 | 2 627 | 97 % | 13 | — | 73 | 86 | 0 | 2 | 1 | 3 |
| | Partnerségi Eszköz | 145 | 134 | 0 | 4 | 138 | 95 % | 0 | — | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 167 | 159 | 3 | 0 | 162 | 97 % | 3 | — | 1 | 4 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 331 | 315 | 3 | 7 | 324 | 98 % | 4 | — | 2 | 6 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 2 117 | 1 734 | 5 | 324 | 2 064 | 97 % | 6 | — | 47 | 53 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 362 | 308 | 0 | 31 | 340 | 94 % | 0 | — | 22 | 22 | 0 | — | — | 0 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 36 | 35 | 0 | — | 36 | 98 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 21 | 20 | — | 0 | 21 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyéb fellépések és programok | 282 | 76 | 0 | 123 | 199 | 71 % | 0 | — | 83 | 83 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 7 | 7 | — | — | 7 | 93 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 1 |
| | Egyedi intézkedések | 68 | 68 | — | 0 | 68 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 10 933 | 8 908 | 60 | 1 140 | 10 108 | 92 % | 39 | — | 772 | 811 | 6 | 4 | 4 | 14 |
| 5. | Nyugdíjak | 2 002 | 1 990 | — | — | 1 990 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | 12 | — | — | 12 |
| | Európai Iskolák | 195 | 181 | 2 | 10 | 192 | 99 % | 0 | — | 3 | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 6 | 4 | 1 | 0 | 4 | 77 % | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | 1 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 4 385 | 3 303 | 332 | 182 | 3 817 | 87 % | 285 | — | 204 | 489 | 52 | 26 | 1 | 79 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 5 107 | 3 571 | 515 | 291 | 4 377 | 86 % | 463 | 0 | 143 | 605 | 82 | 39 | 3 | 124 |
| A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | 11 694 | 9 048 | 850 | 482 | 10 381 | 89 % | 748 | 0 | 349 | 1 098 | 146 | 66 | 4 | 216 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | 352 | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | 352 | — | — | 352 |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 25 | 0 | 0 | — | 0 | 1 % | 1 | — | 8 | 9 | 0 | 0 | 16 | 16 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | 295 | 295 | — | — | 295 | 100 % | 0 | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | 671 | 295 | 0 | — | 295 | 44 % | 1 | — | 8 | 9 | 352 | 0 | 16 | 368 |
| Összesen | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

millió EUR

Program

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

2020-ra átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

automatikusan átvitt összegek

határozattal átvitt összegek

címzett bevétel

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

1 213

1 023

—

163

1 186

98 %

0

—

27

27

0

—

—

0

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

1 248

991

2

48

1 041

83 %

2

—

205

207

0

0

—

0

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

608

558

0

17

575

95 %

1

—

32

32

0

0

—

0

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

619

601

2

14

617

100 %

2

—

0

2

(0)

0

—

0

Európai Szolidaritási Testület

123

105

4

0

109

89 %

3

—

7

10

0

4

0

4

Európai védelmi ipari fejlesztési program

2

0

—

—

0

7 %

2

—

—

2

0

—

—

0

Nukleáris biztonság és leszerelés

157

157

—

—

157

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Horizont 2020

14 652

10 731

65

782

11 578

79 %

81

—

2 983

3 065

0

8

1

10

Az Euratom kutatási és képzési programja

539

331

17

42

390

72 %

33

3

111

146

0

2

0

2

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

365

274

3

53

330

90 %

2

—

33

36

0

0

0

0

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

3 217

2 602

7

248

2 857

89 %

7

—

353

360

0

0

0

1

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

180

126

0

3

129

72 %

1

—

47

48

2

1

0

3

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

145

133

0

4

137

95 %

0

—

6

6

2

0

—

2

CEF – Energiaügy

331

325

1

3

330

100 %

1

—

1

1

0

0

—

0

CEF – Közlekedés

1 334

1 312

1

14

1 327

100 %

2

—

4

6

0

0

—

1

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

123

118

0

4

122

99 %

0

—

0

1

0

0

0

0

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

35

—

—

35

35

99 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Decentralizált ügynökségek

406

361

—

16

377

93 %

0

—

10

10

19

—

0

19

Egyéb fellépések és programok

556

162

1

106

268

48 %

1

—

285

287

1

0

0

1

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

69

64

—

1

65

94 %

0

—

0

0

4

—

—

4

A Bizottság egyedi hatáskörei

122

116

—

3

119

97 %

0

—

1

1

2

—

0

2

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

28 551

24 248

—

3 281

27 529

96 %

0

—

1 023

1 023

—

—

—

—

Átmeneti régiók

5 217

4 099

—

1 053

5 151

99 %

0

—

66

66

—

—

—

—

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

8 852

7 470

—

982

8 452

95 %

0

—

400

400

—

—

—

—

Legkülső és ritkán lakott régiók

242

215

—

9

223

92 %

0

—

19

19

—

—

—

—

Kohéziós Alap

9 801

8 107

—

686

8 793

90 %

0

—

1 008

1 008

—

—

—

—

Európai területi együttműködés

1 703

1 447

—

99

1 546

91 %

0

—

157

157

—

—

—

—

Technikai segítségnyújtás

202

173

10

1

184

91 %

13

—

1

14

1

2

0

4

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

506

412

0

92

504

100 %

0

—

2

2

0

0

0

0

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

579

523

—

26

549

95 %

0

—

30

30

—

—

—

—

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

845

843

—

2

845

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

11

11

—

0

11

96 %

0

—

0

0

0

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

82 553

82 553

67 637

67 637

113

113

7 785

7 785

75 535

75 535

91 %

91 %

151

151

3

3

6 813

6 813

6 967

6 967

32

32

18

18

1

1

52

52

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

44 933

42 449

631

806

43 885

98 %

190

467

349

1 006

7

34

—

42

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

14 868

13 505

2

705

14 213

96 %

2

—

650

652

2

0

—

2

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

871

651

1

197

848

97 %

1

—

21

22

0

0

—

0

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

142

142

—

—

142

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

365

350

4

5

359

99 %

4

—

1

5

0

0

—

0

Decentralizált ügynökségek

68

59

—

7

67

98 %

0

—

1

1

0

—

—

0

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

6

6

—

—

6

100 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Egyedi intézkedések

0

0

—

—

0

100 %

0

—

—

—

0

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

61 252

61 252

57 163

57 163

637

637

1 721

1 721

59 521

59 521

97 %

97 %

198

198

467

467

1 023

1 023

1 687

1 687

9

9

35

35

—

—

44

44

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

992

878

1

8

886

89 %

1

—

9

11

95

1

—

95

Fogyasztóvédelem

28

26

0

1

27

97 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Kreatív Európa

217

200

1

8

209

96 %

2

—

6

8

0

0

0

0

Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz

60

60

0

0

60

100 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Belső Biztonsági Alap

649

500

1

27

529

81 %

1

—

118

120

0

0

(0)

0

Informatikai rendszerek

0

0

—

0

0

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Jogérvényesülés

48

46

0

0

47

96 %

0

—

1

1

0

0

0

1

Jogok, egyenlőség és polgárság

64

61

0

1

62

98 %

0

—

1

1

0

0

0

0

Uniós polgári védelmi mechanizmus

72

42

—

2

44

61 %

0

—

1

1

27

—

0

27

Európa a polgárokért

25

25

0

0

25

98 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Élelmiszer és takarmány

247

241

1

4

246

99 %

1

—

1

1

0

0

0

0

Egészségügy

67

63

1

2

65

97 %

1

—

1

2

0

0

0

0

Decentralizált ügynökségek

996

905

—

44

949

95 %

0

—

41

41

6

—

0

6

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

8

7

—

—

7

84 %

0

—

0

0

1

—

0

1

Egyedi intézkedések

101

99

1

0

100

99 %

1

—

0

1

0

0

—

0

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

3 575

3 575

3 153

3 153

7

7

96

96

3 256

3 256

91 %

91 %

9

9

—

—

180

180

188

188

129

129

2

2

0

0

131

131

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

1 950

1 375

5

202

1 583

81 %

6

—

360

366

1

1

0

2

Makroszintű pénzügyi támogatás

10

10

—

—

10

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

110

—

—

103

103

94 %

—

—

7

7

—

—

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

11

9

—

1

9

82 %

0

—

—

—

2

—

—

2

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

13

13

—

0

13

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

479

25

25

275

325

68 %

—

—

154

154

—

—

—

—

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

2 106

2 055

4

22

2 080

99 %

6

—

19

25

0

0

—

1

Fejlesztési együttműködési eszköz

2 716

2 564

14

48

2 627

97 %

13

—

73

86

0

2

1

3

Partnerségi Eszköz

145

134

0

4

138

95 %

0

—

3

3

1

0

2

3

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

167

159

3

0

162

97 %

3

—

1

4

1

1

0

2

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

331

315

3

7

324

98 %

4

—

2

6

0

1

0

1

Humanitárius segítségnyújtás

2 117

1 734

5

324

2 064

97 %

6

—

47

53

0

0

—

0

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

362

308

0

31

340

94 %

0

—

22

22

0

—

—

0

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

36

35

0

—

36

98 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Decentralizált ügynökségek

21

20

—

0

21

100 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Egyéb fellépések és programok

282

76

0

123

199

71 %

0

—

83

83

0

0

—

0

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

7

7

—

—

7

93 %

0

—

0

0

0

—

1

1

Egyedi intézkedések

68

68

—

0

68

100 %

0

—

0

0

0

—

0

0

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

10 933

10 933

8 908

8 908

60

60

1 140

1 140

10 108

10 108

92 %

92 %

39

39

—

—

772

772

811

811

6

6

4

4

4

4

14

14

5.

Nyugdíjak

2 002

1 990

—

—

1 990

99 %

0

—

0

0

12

—

—

12

Európai Iskolák

195

181

2

10

192

99 %

0

—

3

3

0

—

—

0

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

6

4

1

0

4

77 %

0

0

—

0

0

1

—

1

A Bizottság igazgatási kiadásai

4 385

3 303

332

182

3 817

87 %

285

—

204

489

52

26

1

79

A többi intézmény igazgatási kiadásai

5 107

3 571

515

291

4 377

86 %

463

0

143

605

82

39

3

124

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

11 694

11 694

9 048

9 048

850

850

482

482

10 381

10 381

89 %

89 %

748

748

0

0

349

349

1 098

1 098

146

146

66

66

4

4

216

216

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

352

—

—

—

—

—

0

—

—

—

352

—

—

352

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

25

0

0

—

0

1 %

1

—

8

9

0

0

16

16

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

295

295

—

—

295

100 %

0

—

—

—

1

—

—

1

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

671

671

295

295

0

0

—

—

295

295

44 %

44 %

1

1

—

—

8

8

9

9

352

352

0

0

16

16

368

368

Összesen

Összesen

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

4.9.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

| millió EUR |
| --- |
| Program | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | Összes fennálló kötelezettségvállalás az év végén |
| Előző évről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalás visszavonása/ Újraértékelések/ Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése | Év végén fennálló kötelezettségvállalások |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 2 714 | (0) | (1 015 ) | 1 698 | 377 | (171) | — | 206 | 1 905 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 1 224 | (0) | (724) | 500 | 773 | (316) | — | 456 | 957 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 1 454 | (0) | (519) | 935 | 426 | (56) | (0) | 370 | 1 305 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 243 | (1) | (230) | 12 | 882 | (387) | — | 495 | 507 |
| | Európai Szolidaritási Testület | 17 | (0) | (6) | 10 | 148 | (103) | — | 45 | 55 |
| | Európai védelmi ipari fejlesztési program | — | — | — | — | 245 | (0) | — | 245 | 245 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 596 | (0) | (128) | 468 | 144 | (29) | — | 115 | 583 |
| | Horizont 2020 | 20 541 | (412) | (7 640 ) | 12 490 | 13 808 | (3 938 ) | (4) | 9 866 | 22 356 |
| | Az Euratom kutatási és képzési programja | 275 | (11) | (145) | 119 | 422 | (245) | (0) | 176 | 295 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 943 | (19) | (296) | 628 | 398 | (33) | — | 365 | 993 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 855 | (62) | (387) | 406 | 3 060 | (2 469 ) | — | 591 | 997 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 222 | (22) | (95) | 105 | 159 | (34) | — | 125 | 230 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 175 | (6) | (98) | 71 | 143 | (39) | — | 103 | 175 |
| | CEF – Energiaügy | 2 072 | (14) | (320) | 1 738 | 992 | (9) | — | 983 | 2 721 |
| | CEF – Közlekedés | 4 241 | (75) | (1 277 ) | 2 890 | 2 716 | (51) | — | 2 666 | 5 556 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 448 | (12) | (116) | 321 | 175 | (7) | — | 169 | 490 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 254 | (48) | (35) | 172 | — | — | — | — | 172 |
| | Decentralizált ügynökségek | 52 | — | (36) | 15 | 376 | (341) | — | 36 | 51 |
| | Egyéb fellépések és programok | 404 | (30) | (173) | 200 | 304 | (95) | — | 210 | 410 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 107 | (8) | (48) | 51 | 98 | (17) | — | 81 | 131 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 169 | (18) | (80) | 72 | 134 | (39) | — | 95 | 166 |
| | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 85 194 | (494) | (27 428 ) | 57 272 | 31 444 | (101) | — | 31 343 | 88 615 |
| | Átmeneti régiók | 18 502 | (24) | (5 139 ) | 13 338 | 6 657 | (12) | — | 6 645 | 19 984 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 26 523 | (52) | (8 380 ) | 18 092 | 9 804 | (72) | — | 9 732 | 27 824 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 588 | — | (205) | 384 | 253 | (18) | — | 234 | 618 |
| | Kohéziós Alap | 25 851 | (3) | (8 404 ) | 17 444 | 11 527 | (389) | — | 11 138 | 28 582 |
| | Európai területi együttműködés | 4 502 | (2) | (1 536 ) | 2 964 | 2 189 | (10) | — | 2 178 | 5 142 |
| | Technikai segítségnyújtás | 251 | (21) | (96) | 134 | 228 | (89) | (0) | 139 | 273 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 1 304 | (1) | (483) | 820 | 590 | (21) | — | 569 | 1 390 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 1 655 | (13) | (527) | 1 114 | 358 | (22) | — | 337 | 1 450 |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 5 595 | (11) | (838) | 4 745 | 1 700 | (7) | — | 1 694 | 6 439 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 20 | (1) | (10) | 8 | 4 | (0) | — | 3 | 12 |
| A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 206 991 | (1 360 ) | (66 413 ) | 139 217 | 90 536 | (9 122 ) | (4) | 81 410 | 220 627 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 359 | (6) | (235) | 117 | 43 962 | (43 650 ) | — | 313 | 430 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 34 594 | (38) | (13 714 ) | 20 842 | 14 765 | (499) | — | 14 266 | 35 108 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 3 280 | (73) | (826) | 2 382 | 1 082 | (22) | (0) | 1 059 | 3 441 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 15 | (2) | (6) | 8 | 148 | (136) | — | 12 | 19 |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 1 768 | (131) | (342) | 1 294 | 564 | (17) | — | 548 | 1 841 |
| | Decentralizált ügynökségek | 3 | (0) | (3) | — | 67 | (64) | — | 3 | 3 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 28 | (3) | (6) | 19 | 12 | (0) | — | 12 | 31 |
| | Egyedi intézkedések | 0 | (0) | (0) | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 40 047 | (253) | (15 133 ) | 24 661 | 60 600 | (44 387 ) | (0) | 16 213 | 40 874 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 2 662 | (98) | (750) | 1 814 | 1 192 | (136) | — | 1 057 | 2 870 |
| | Fogyasztóvédelem | 40 | (1) | (18) | 22 | 30 | (10) | — | 20 | 43 |
| | Kreatív Európa | 219 | (8) | (96) | 115 | 255 | (113) | — | 141 | 256 |
| | Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz | 62 | (0) | (60) | 2 | 0 | (0) | — | 0 | 2 |
| | Belső Biztonsági Alap | 1 746 | (103) | (525) | 1 118 | 597 | (4) | — | 593 | 1 711 |
| | Informatikai rendszerek | 46 | (36) | (0) | 10 | — | — | — | — | 10 |
| | Jogérvényesülés | 90 | (2) | (30) | 58 | 45 | (16) | — | 29 | 87 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 105 | (1) | (45) | 59 | 67 | (18) | — | 49 | 108 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 43 | (3) | (17) | 22 | 73 | (27) | — | 45 | 67 |
| | Európa a polgárokért | 21 | (1) | (11) | 9 | 29 | (14) | — | 15 | 24 |
| | Élelmiszer és takarmány | 319 | (9) | (178) | 132 | 292 | (68) | — | 225 | 357 |
| | Egészségügy | 133 | (1) | (51) | 82 | 71 | (14) | — | 56 | 138 |
| | Decentralizált ügynökségek | 242 | (0) | (85) | 157 | 1 102 | (864) | — | 238 | 395 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 24 | (3) | (7) | 14 | 15 | (1) | — | 14 | 29 |
| | Egyedi intézkedések | 82 | (2) | (63) | 17 | 106 | (37) | — | 69 | 86 |
| A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 5 834 | (269) | (1 934 ) | 3 632 | 3 874 | (1 323 ) | — | 2 551 | 6 183 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 7 425 | (355) | (1 414 ) | 5 656 | 2 994 | (169) | — | 2 826 | 8 481 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 45 | (0) | (10) | 35 | 0 | — | — | 0 | 35 |
| | Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | — | — | — | — | 103 | (103) | — | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 15 | (2) | (4) | 9 | 13 | (5) | — | 8 | 17 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 22 | (0) | (3) | 19 | 19 | (10) | — | 9 | 28 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | 325 | — | (241) | 84 | 95 | (84) | — | 10 | 95 |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 7 833 | (526) | (1 713 ) | 5 594 | 2 769 | (367) | — | 2 401 | 7 995 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz | 8 755 | (187) | (2 298 ) | 6 269 | 3 262 | (329) | — | 2 933 | 9 203 |
| | Partnerségi Eszköz | 386 | (3) | (118) | 264 | 156 | (21) | — | 135 | 400 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 358 | (8) | (115) | 235 | 179 | (47) | — | 133 | 367 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 627 | (13) | (206) | 408 | 387 | (118) | (0) | 268 | 676 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 893 | (36) | (552) | 305 | 2 412 | (1 511 ) | (0) | 901 | 1 205 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 266 | (49) | (130) | 88 | 360 | (210) | — | 150 | 238 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 107 | (3) | (24) | 80 | 34 | (12) | — | 22 | 102 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | 21 | (21) | — | 0 | 0 |
| | Egyéb fellépések és programok | 152 | (8) | (38) | 105 | 226 | (161) | — | 65 | 171 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 16 | (3) | (6) | 6 | 1 | (0) | — | 1 | 7 |
| | Egyedi intézkedések | 126 | (4) | (46) | 76 | 81 | (21) | — | 59 | 135 |
| A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 27 352 | (1 200 ) | (6 918 ) | 19 234 | 13 111 | (3 190 ) | (0) | 9 920 | 29 154 |
| 5. | Nyugdíjak | — | — | — | — | 1 990 | (1 990 ) | (0) | — | — |
| | Európai Iskolák | 2 | — | (2) | — | 191 | (190) | — | 0 | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 6 | — | (4) | 2 | 4 | (0) | — | 4 | 6 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 366 | (28) | (337) | 0 | 3 816 | (3 480 ) | (1) | 335 | 335 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 587 | (69) | (515) | 2 | 4 371 | (3 861 ) | 0 | 510 | 511 |
| A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | 961 | (97) | (859) | 5 | 10 371 | (9 522 ) | (1) | 849 | 854 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 0 | (0) | (0) | — | 1 | (0) | — | 1 | 1 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | — | — | — | — | 295 | (295) | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | 0 | (0) | (0) | — | 295 | (295) | — | 1 | 1 |
| Összesen | 281 185 | (3 179 ) | (91 257 ) | 186 749 | 178 787 | (67 838 ) | (5) | 110 944 | 297 693 |

millió EUR

Program

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

Összes fennálló kötelezettségvállalás az év végén

Előző évről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalás visszavonása/ Újraértékelések/ Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

2 714

(0)

(1 015 )

1 698

377

(171)

—

206

1 905

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

1 224

(0)

(724)

500

773

(316)

—

456

957

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

1 454

(0)

(519)

935

426

(56)

(0)

370

1 305

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

243

(1)

(230)

12

882

(387)

—

495

507

Európai Szolidaritási Testület

17

(0)

(6)

10

148

(103)

—

45

55

Európai védelmi ipari fejlesztési program

—

—

—

—

245

(0)

—

245

245

Nukleáris biztonság és leszerelés

596

(0)

(128)

468

144

(29)

—

115

583

Horizont 2020

20 541

(412)

(7 640 )

12 490

13 808

(3 938 )

(4)

9 866

22 356

Az Euratom kutatási és képzési programja

275

(11)

(145)

119

422

(245)

(0)

176

295

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

943

(19)

(296)

628

398

(33)

—

365

993

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

855

(62)

(387)

406

3 060

(2 469 )

—

591

997

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

222

(22)

(95)

105

159

(34)

—

125

230

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

175

(6)

(98)

71

143

(39)

—

103

175

CEF – Energiaügy

2 072

(14)

(320)

1 738

992

(9)

—

983

2 721

CEF – Közlekedés

4 241

(75)

(1 277 )

2 890

2 716

(51)

—

2 666

5 556

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

448

(12)

(116)

321

175

(7)

—

169

490

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

254

(48)

(35)

172

—

—

—

—

172

Decentralizált ügynökségek

52

—

(36)

15

376

(341)

—

36

51

Egyéb fellépések és programok

404

(30)

(173)

200

304

(95)

—

210

410

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

107

(8)

(48)

51

98

(17)

—

81

131

A Bizottság egyedi hatáskörei

169

(18)

(80)

72

134

(39)

—

95

166

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

85 194

(494)

(27 428 )

57 272

31 444

(101)

—

31 343

88 615

Átmeneti régiók

18 502

(24)

(5 139 )

13 338

6 657

(12)

—

6 645

19 984

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

26 523

(52)

(8 380 )

18 092

9 804

(72)

—

9 732

27 824

Legkülső és ritkán lakott régiók

588

—

(205)

384

253

(18)

—

234

618

Kohéziós Alap

25 851

(3)

(8 404 )

17 444

11 527

(389)

—

11 138

28 582

Európai területi együttműködés

4 502

(2)

(1 536 )

2 964

2 189

(10)

—

2 178

5 142

Technikai segítségnyújtás

251

(21)

(96)

134

228

(89)

(0)

139

273

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

1 304

(1)

(483)

820

590

(21)

—

569

1 390

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

1 655

(13)

(527)

1 114

358

(22)

—

337

1 450

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

5 595

(11)

(838)

4 745

1 700

(7)

—

1 694

6 439

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

20

(1)

(10)

8

4

(0)

—

3

12

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

206 991

206 991

(1 360 )

(1 360 )

(66 413 )

(66 413 )

139 217

139 217

90 536

90 536

(9 122 )

(9 122 )

(4)

(4)

81 410

81 410

220 627

220 627

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

359

(6)

(235)

117

43 962

(43 650 )

—

313

430

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

34 594

(38)

(13 714 )

20 842

14 765

(499)

—

14 266

35 108

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

3 280

(73)

(826)

2 382

1 082

(22)

(0)

1 059

3 441

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

15

(2)

(6)

8

148

(136)

—

12

19

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

1 768

(131)

(342)

1 294

564

(17)

—

548

1 841

Decentralizált ügynökségek

3

(0)

(3)

—

67

(64)

—

3

3

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

28

(3)

(6)

19

12

(0)

—

12

31

Egyedi intézkedések

0

(0)

(0)

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

40 047

40 047

(253)

(253)

(15 133 )

(15 133 )

24 661

24 661

60 600

60 600

(44 387 )

(44 387 )

(0)

(0)

16 213

16 213

40 874

40 874

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

2 662

(98)

(750)

1 814

1 192

(136)

—

1 057

2 870

Fogyasztóvédelem

40

(1)

(18)

22

30

(10)

—

20

43

Kreatív Európa

219

(8)

(96)

115

255

(113)

—

141

256

Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz

62

(0)

(60)

2

0

(0)

—

0

2

Belső Biztonsági Alap

1 746

(103)

(525)

1 118

597

(4)

—

593

1 711

Informatikai rendszerek

46

(36)

(0)

10

—

—

—

—

10

Jogérvényesülés

90

(2)

(30)

58

45

(16)

—

29

87

Jogok, egyenlőség és polgárság

105

(1)

(45)

59

67

(18)

—

49

108

Uniós polgári védelmi mechanizmus

43

(3)

(17)

22

73

(27)

—

45

67

Európa a polgárokért

21

(1)

(11)

9

29

(14)

—

15

24

Élelmiszer és takarmány

319

(9)

(178)

132

292

(68)

—

225

357

Egészségügy

133

(1)

(51)

82

71

(14)

—

56

138

Decentralizált ügynökségek

242

(0)

(85)

157

1 102

(864)

—

238

395

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

24

(3)

(7)

14

15

(1)

—

14

29

Egyedi intézkedések

82

(2)

(63)

17

106

(37)

—

69

86

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

5 834

5 834

(269)

(269)

(1 934 )

(1 934 )

3 632

3 632

3 874

3 874

(1 323 )

(1 323 )

—

—

2 551

2 551

6 183

6 183

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

7 425

(355)

(1 414 )

5 656

2 994

(169)

—

2 826

8 481

Makroszintű pénzügyi támogatás

45

(0)

(10)

35

0

—

—

0

35

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

—

—

—

—

103

(103)

—

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

15

(2)

(4)

9

13

(5)

—

8

17

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

22

(0)

(3)

19

19

(10)

—

9

28

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

325

—

(241)

84

95

(84)

—

10

95

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

7 833

(526)

(1 713 )

5 594

2 769

(367)

—

2 401

7 995

Fejlesztési együttműködési eszköz

8 755

(187)

(2 298 )

6 269

3 262

(329)

—

2 933

9 203

Partnerségi Eszköz

386

(3)

(118)

264

156

(21)

—

135

400

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

358

(8)

(115)

235

179

(47)

—

133

367

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

627

(13)

(206)

408

387

(118)

(0)

268

676

Humanitárius segítségnyújtás

893

(36)

(552)

305

2 412

(1 511 )

(0)

901

1 205

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

266

(49)

(130)

88

360

(210)

—

150

238

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

107

(3)

(24)

80

34

(12)

—

22

102

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

21

(21)

—

0

0

Egyéb fellépések és programok

152

(8)

(38)

105

226

(161)

—

65

171

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

16

(3)

(6)

6

1

(0)

—

1

7

Egyedi intézkedések

126

(4)

(46)

76

81

(21)

—

59

135

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

27 352

27 352

(1 200 )

(1 200 )

(6 918 )

(6 918 )

19 234

19 234

13 111

13 111

(3 190 )

(3 190 )

(0)

(0)

9 920

9 920

29 154

29 154

5.

Nyugdíjak

—

—

—

—

1 990

(1 990 )

(0)

—

—

Európai Iskolák

2

—

(2)

—

191

(190)

—

0

0

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

6

—

(4)

2

4

(0)

—

4

6

A Bizottság igazgatási kiadásai

366

(28)

(337)

0

3 816

(3 480 )

(1)

335

335

A többi intézmény igazgatási kiadásai

587

(69)

(515)

2

4 371

(3 861 )

0

510

511

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

961

961

(97)

(97)

(859)

(859)

5

5

10 371

10 371

(9 522 )

(9 522 )

(1)

(1)

849

849

854

854

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

0

(0)

(0)

—

1

(0)

—

1

1

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

—

—

—

—

295

(295)

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

—

—

295

295

(295)

(295)

—

—

1

1

1

1

Összesen

Összesen

281 185

281 185

(3 179 )

(3 179 )

(91 257 )

(91 257 )

186 749

186 749

178 787

178 787

(67 838 )

(67 838 )

(5)

(5)

110 944

110 944

297 693

297 693

4.10.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Program | < 2013 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | Összesen |
| 1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | — | — | — | — | 4 | 4 | 1 691 | 206 | 1 905 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 0 | — | — | 30 | 11 | 121 | 338 | 456 | 957 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | — | 348 | — | — | — | 266 | 321 | 370 | 1 305 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | — | — | — | 0 | 3 | 3 | 6 | 495 | 507 |
| | Európai Szolidaritási Testület | — | — | — | — | — | — | 10 | 45 | 55 |
| | Európai védelmi ipari fejlesztési program | — | — | — | — | — | — | — | 245 | 245 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | — | 35 | 41 | 77 | 103 | 105 | 107 | 115 | 583 |
| | Horizont 2020 | 271 | 385 | 823 | 1 187 | 1 988 | 3 219 | 4 615 | 9 866 | 22 356 |
| | Az Euratom kutatási és képzési programja | 8 | 1 | 2 | 19 | 9 | 30 | 51 | 176 | 295 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 5 | 137 | 4 | 13 | 84 | 153 | 231 | 365 | 993 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 0 | 0 | 1 | 20 | 41 | 106 | 237 | 591 | 997 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | — | 0 | 1 | 7 | 6 | 27 | 64 | 125 | 230 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | — | — | 0 | 1 | 7 | 12 | 52 | 103 | 175 |
| | CEF – Energiaügy | 2 | — | 183 | 182 | 256 | 513 | 601 | 983 | 2 721 |
| | CEF – Közlekedés | 2 | 3 | 91 | 41 | 487 | 724 | 1 543 | 2 666 | 5 556 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 0 | — | 20 | 12 | 110 | 60 | 115 | 172 | 490 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 172 | — | — | — | — | — | — | — | 172 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | 15 | 0 | 36 | 51 |
| | Egyéb fellépések és programok | 11 | 10 | 8 | 16 | 15 | 41 | 99 | 210 | 410 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 0 | 1 | — | 1 | 4 | 9 | 36 | 81 | 131 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 | 19 | 43 | 95 | 166 |
| | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 665 | 2 184 | 424 | 1 388 | 4 259 | 19 724 | 28 628 | 31 343 | 88 615 |
| | Átmeneti régiók | 37 | — | 85 | 314 | 1 382 | 5 230 | 6 291 | 6 645 | 19 984 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 53 | 363 | 129 | 532 | 1 114 | 6 502 | 9 398 | 9 732 | 27 824 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | — | — | 6 | 16 | 27 | 113 | 221 | 234 | 618 |
| | Kohéziós Alap | 154 | 122 | 122 | 252 | 793 | 6 061 | 9 940 | 11 138 | 28 582 |
| | Európai területi együttműködés | 48 | 50 | — | 0 | 9 | 986 | 1 871 | 2 178 | 5 142 |
| | Technikai segítségnyújtás | — | — | 0 | 24 | 17 | 29 | 63 | 139 | 273 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | — | — | — | 3 | 96 | 334 | 388 | 569 | 1 390 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | — | — | — | 105 | 400 | 228 | 381 | 337 | 1 450 |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | — | — | 197 | 441 | 1 245 | 1 283 | 1 579 | 1 694 | 6 439 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 0 | — | — | 0 | 1 | 4 | 3 | 3 | 12 |
| A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 1 428 | 3 640 | 2 139 | 4 683 | 12 476 | 45 924 | 68 924 | 81 414 | 220 627 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | — | — | — | 1 | 3 | 37 | 76 | 313 | 430 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 0 | — | 198 | 1 149 | 2 148 | 6 413 | 10 934 | 14 266 | 35 108 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 12 | 87 | 2 | 5 | 342 | 911 | 1 022 | 1 059 | 3 441 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | — | — | — | — | — | 3 | 5 | 12 | 19 |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 56 | 43 | 84 | 162 | 190 | 236 | 524 | 548 | 1 841 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | 3 | 3 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | — | 0 | 1 | 0 | 2 | 3 | 13 | 12 | 31 |
| | Egyedi intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 68 | 130 | 285 | 1 316 | 2 685 | 7 603 | 12 575 | 16 213 | 40 874 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 3 | 1 | 1 | 23 | 267 | 724 | 796 | 1 057 | 2 870 |
| | Fogyasztóvédelem | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 7 | 12 | 20 | 43 |
| | Kreatív Európa | — | 1 | 0 | 1 | 9 | 20 | 85 | 141 | 256 |
| | Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz | — | — | — | — | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| | Belső Biztonsági Alap | 15 | 7 | 3 | 6 | 101 | 337 | 651 | 593 | 1 711 |
| | Informatikai rendszerek | — | — | — | — | 0 | — | 10 | — | 10 |
| | Jogérvényesülés | 2 | 4 | 3 | 5 | 12 | 15 | 16 | 29 | 87 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 7 | 2 | 3 | 4 | 9 | 13 | 21 | 49 | 108 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | — | — | 1 | 1 | 2 | 5 | 14 | 45 | 67 |
| | Európa a polgárokért | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 7 | 15 | 24 |
| | Élelmiszer és takarmány | 1 | 2 | 3 | 5 | 14 | 34 | 73 | 225 | 357 |
| | Egészségügy | 4 | 2 | 3 | 5 | 13 | 23 | 31 | 56 | 138 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | 0 | — | 42 | 115 | 238 | 395 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | 7 | 14 | 29 |
| | Egyedi intézkedések | 0 | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 14 | 69 | 86 |
| A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 33 | 18 | 20 | 53 | 433 | 1 223 | 1 851 | 2 552 | 6 183 |
| 4 | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 179 | 356 | 219 | 646 | 1 096 | 1 518 | 1 642 | 2 826 | 8 481 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | — | — | — | — | — | 30 | 5 | 0 | 35 |
| | Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | — | — | 2 | 2 | 1 | 2 | 3 | 8 | 17 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | — | — | 6 | 3 | 1 | 4 | 4 | 9 | 28 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | — | — | — | — | — | — | 84 | 10 | 95 |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 455 | 266 | 345 | 452 | 981 | 1 302 | 1 770 | 2 424 | 7 995 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz | 247 | 303 | 339 | 608 | 962 | 1 738 | 2 049 | 2 956 | 9 203 |
| | Partnerségi Eszköz | 5 | 9 | 21 | 23 | 46 | 62 | 98 | 135 | 400 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 4 | 5 | 14 | 23 | 31 | 56 | 98 | 137 | 367 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 10 | 13 | 23 | 36 | 57 | 97 | 172 | 268 | 676 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | — | — | 8 | 10 | 18 | 75 | 194 | 901 | 1 205 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 1 | — | 18 | 18 | 5 | 29 | 17 | 150 | 238 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 3 | 5 | 7 | 11 | 13 | 14 | 27 | 22 | 102 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Egyéb fellépések és programok | 4 | 0 | 7 | 15 | 28 | 21 | 30 | 65 | 171 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 1 | — | 0 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 7 |
| | Egyedi intézkedések | 0 | 1 | 1 | 3 | 11 | 22 | 37 | 59 | 135 |
| A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 909 | 958 | 1 010 | 1 851 | 3 253 | 4 973 | 6 231 | 9 970 | 29 154 |
| 5. | Nyugdíjak | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Iskolák | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | — | — | — | — | 0 | 1 | 2 | 4 | 6 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | — | — | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 335 | 335 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 511 | 511 |
| A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | — | — | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 851 | 854 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| Összesen | 2 438 | 4 746 | 3 453 | 7 904 | 18 846 | 59 723 | 89 583 | 110 999 | 297 693 |

millió EUR

Program

< 2013

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Összesen

1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

—

—

—

—

4

4

1 691

206

1 905

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

0

—

—

30

11

121

338

456

957

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

—

348

—

—

—

266

321

370

1 305

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

—

—

—

0

3

3

6

495

507

Európai Szolidaritási Testület

—

—

—

—

—

—

10

45

55

Európai védelmi ipari fejlesztési program

—

—

—

—

—

—

—

245

245

Nukleáris biztonság és leszerelés

—

35

41

77

103

105

107

115

583

Horizont 2020

271

385

823

1 187

1 988

3 219

4 615

9 866

22 356

Az Euratom kutatási és képzési programja

8

1

2

19

9

30

51

176

295

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

5

137

4

13

84

153

231

365

993

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

0

0

1

20

41

106

237

591

997

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

—

0

1

7

6

27

64

125

230

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

—

—

0

1

7

12

52

103

175

CEF – Energiaügy

2

—

183

182

256

513

601

983

2 721

CEF – Közlekedés

2

3

91

41

487

724

1 543

2 666

5 556

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

0

—

20

12

110

60

115

172

490

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

172

—

—

—

—

—

—

—

172

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

15

0

36

51

Egyéb fellépések és programok

11

10

8

16

15

41

99

210

410

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

0

1

—

1

4

9

36

81

131

A Bizottság egyedi hatáskörei

0

0

1

3

5

19

43

95

166

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

665

2 184

424

1 388

4 259

19 724

28 628

31 343

88 615

Átmeneti régiók

37

—

85

314

1 382

5 230

6 291

6 645

19 984

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

53

363

129

532

1 114

6 502

9 398

9 732

27 824

Legkülső és ritkán lakott régiók

—

—

6

16

27

113

221

234

618

Kohéziós Alap

154

122

122

252

793

6 061

9 940

11 138

28 582

Európai területi együttműködés

48

50

—

0

9

986

1 871

2 178

5 142

Technikai segítségnyújtás

—

—

0

24

17

29

63

139

273

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

—

—

—

3

96

334

388

569

1 390

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

—

—

—

105

400

228

381

337

1 450

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

—

—

197

441

1 245

1 283

1 579

1 694

6 439

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

0

—

—

0

1

4

3

3

12

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

1 428

1 428

3 640

3 640

2 139

2 139

4 683

4 683

12 476

12 476

45 924

45 924

68 924

68 924

81 414

81 414

220 627

220 627

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

—

—

—

1

3

37

76

313

430

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

0

—

198

1 149

2 148

6 413

10 934

14 266

35 108

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

12

87

2

5

342

911

1 022

1 059

3 441

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

—

—

—

—

—

3

5

12

19

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

56

43

84

162

190

236

524

548

1 841

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

3

3

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

—

0

1

0

2

3

13

12

31

Egyedi intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

68

68

130

130

285

285

1 316

1 316

2 685

2 685

7 603

7 603

12 575

12 575

16 213

16 213

40 874

40 874

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

3

1

1

23

267

724

796

1 057

2 870

Fogyasztóvédelem

0

0

1

1

1

7

12

20

43

Kreatív Európa

—

1

0

1

9

20

85

141

256

Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz

—

—

—

—

2

0

0

0

2

Belső Biztonsági Alap

15

7

3

6

101

337

651

593

1 711

Informatikai rendszerek

—

—

—

—

0

—

10

—

10

Jogérvényesülés

2

4

3

5

12

15

16

29

87

Jogok, egyenlőség és polgárság

7

2

3

4

9

13

21

49

108

Uniós polgári védelmi mechanizmus

—

—

1

1

2

5

14

45

67

Európa a polgárokért

0

0

0

0

0

2

7

15

24

Élelmiszer és takarmány

1

2

3

5

14

34

73

225

357

Egészségügy

4

2

3

5

13

23

31

56

138

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

0

—

42

115

238

395

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

0

0

1

2

2

1

7

14

29

Egyedi intézkedések

0

—

0

0

1

2

14

69

86

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

33

33

18

18

20

20

53

53

433

433

1 223

1 223

1 851

1 851

2 552

2 552

6 183

6 183

4

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

179

356

219

646

1 096

1 518

1 642

2 826

8 481

Makroszintű pénzügyi támogatás

—

—

—

—

—

30

5

0

35

Külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

—

—

2

2

1

2

3

8

17

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

—

—

6

3

1

4

4

9

28

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

—

—

—

—

—

—

84

10

95

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

455

266

345

452

981

1 302

1 770

2 424

7 995

Fejlesztési együttműködési eszköz

247

303

339

608

962

1 738

2 049

2 956

9 203

Partnerségi Eszköz

5

9

21

23

46

62

98

135

400

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

4

5

14

23

31

56

98

137

367

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

10

13

23

36

57

97

172

268

676

Humanitárius segítségnyújtás

—

—

8

10

18

75

194

901

1 205

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

1

—

18

18

5

29

17

150

238

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

3

5

7

11

13

14

27

22

102

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Egyéb fellépések és programok

4

0

7

15

28

21

30

65

171

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

1

—

0

2

0

2

1

1

7

Egyedi intézkedések

0

1

1

3

11

22

37

59

135

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

909

909

958

958

1 010

1 010

1 851

1 851

3 253

3 253

4 973

4 973

6 231

6 231

9 970

9 970

29 154

29 154

5.

Nyugdíjak

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Európai Iskolák

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

—

—

—

—

0

1

2

4

6

A Bizottság igazgatási kiadásai

—

—

0

—

0

0

0

335

335

A többi intézmény igazgatási kiadásai

0

0

0

0

0

0

0

511

511

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

—

—

—

—

0

0

—

—

0

0

1

1

2

2

851

851

854

854

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

—

—

—

—

—

—

—

1

1

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

Összesen

Összesen

2 438

2 438

4 746

4 746

3 453

3 453

7 904

7 904

18 846

18 846

59 723

59 723

89 583

89 583

110 999

110 999

297 693

297 693

Az új Bizottság felállítása a szolgálatok belső átszervezését vonta maga után. A kapcsolódó ügyletek átcsoportosítása a kintlévőségek évek közötti átcsoportosítását eredményezte. A fennálló kötelezettségvállalások teljes összege változatlan marad.

5.   A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA INTÉZMÉNYI BONTÁSBAN

5.1.   A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA

A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kinnlévő |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Tárgyévi | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összes |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| Európai Parlament | 171 | 171 | 207 | 22 | 228 | 201 | 6 | 208 | 121 % | 21 |
| Európai Tanács és Tanács | 55 | 55 | 73 | 1 | 75 | 72 | 1 | 73 | 132 % | 2 |
| Bizottság | 147 824 | 148 117 | 169 322 | 13 747 | 183 069 | 162 644 | 596 | 163 240 | 110 % | 19 829 |
| Bíróság | 56 | 56 | 55 | 0 | 55 | 55 | 0 | 55 | 98 % | 0 |
| Számvevőszék | 22 | 22 | 22 | — | 22 | 22 | 0 | 22 | 103 % | 0 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 12 | 12 | 17 | 0 | 17 | 17 | 0 | 17 | 134 % | 0 |
| Régiók Bizottsága | 10 | 10 | 12 | 0 | 12 | 12 | 0 | 12 | 121 % | 0 |
| Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 90 % | — |
| Európai adatvédelmi biztos | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 87 % | — |
| Európai Külügyi Szolgálat | 46 | 46 | 290 | 1 | 290 | 288 | 1 | 289 | 623 % | 2 |
| Összesen | 148 199 | 148 492 | 170 001 | 13 770 | 183 771 | 163 314 | 604 | 163 918 | 110 % | 19 853 |

millió EUR

Intézmény

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kinnlévő

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Tárgyévi

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összes

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

Európai Parlament

171

171

207

22

228

201

6

208

121 %

21

Európai Tanács és Tanács

55

55

73

1

75

72

1

73

132 %

2

Bizottság

147 824

148 117

169 322

13 747

183 069

162 644

596

163 240

110 %

19 829

Bíróság

56

56

55

0

55

55

0

55

98 %

0

Számvevőszék

22

22

22

—

22

22

0

22

103 %

0

Gazdasági és Szociális Bizottság

12

12

17

0

17

17

0

17

134 %

0

Régiók Bizottsága

10

10

12

0

12

12

0

12

121 %

0

Ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

90 %

—

Európai adatvédelmi biztos

1

1

1

0

1

1

0

1

87 %

—

Európai Külügyi Szolgálat

46

46

290

1

290

288

1

289

623 %

2

Összesen

Összesen

148 199

148 199

148 492

148 492

170 001

170 001

13 770

13 770

183 771

183 771

163 314

163 314

604

604

163 918

163 918

110 %

110 %

19 853

19 853

Az EU általános költségvetésének végrehajtásáról szóló összevont jelentések – akárcsak a korábbi években – valamennyi intézmény költségvetésének végrehajtását magukban foglalják, mivel az uniós költségvetésen belül minden intézmény számára külön költségvetést hoztak létre.

Az ügynökségek költségvetését és végrehajtását nem konszolidálták az uniós költségvetésen belül, és nem szerepelnek az uniós költségvetési jelentésekben sem. A Bizottság által az ügynökségek részére fizetett támogatás azonban az uniós költségvetés részét képezi. Az éves beszámoló e költségvetési részében csak a Bizottság költségvetéséből az ügynökségeknek fizetett támogatást veszik figyelembe.

Az EKSZ-t illetően meg kell jegyezni, hogy saját költségvetésén túl a Bizottságtól (152,7 millió EUR, 2018: 141,7 millió EUR), valamint az EFA-tól és a vagyonkezelői alapoktól is kap forrásokat (63,1 millió EUR, 2018: 70,1 millió EUR). Ezek a hozzájárulások a küldöttségeken dolgozó, az EFA-ból és a vagyonkezelői alapokból finanszírozott bizottsági személyzet költségeit fedezik, beleértve az e hozzájárulásokból az adott évben származó címzett bevételeket is. Ezeket a költségvetési előirányzatokat (címzett bevételként) az EKSZ rendelkezésére bocsátják; elsődleges céljuk az uniós küldöttségeken dolgozó bizottsági alkalmazottakkal kapcsolatos költségek fedezése. Az uniós küldöttségek igazgatását az EKSZ végzi.

5.2.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | 2020-ra átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | címzett bevételekből | határozattal átvitt összegek | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Európai Parlament | 2 083 | 1 973 | 0 | 60 | 2 033 | 98 % | 23 | 0 | 23 | 24 | 0 | 2 | 26 |
| Európai Tanács és Tanács | 621 | 537 | 0 | 25 | 562 | 91 % | 14 | 0 | 14 | 45 | 0 | 0 | 45 |
| Bizottság | 180 004 | 161 120 | 473 | 12 823 | 174 416 | 97 % | 4 055 | 598 | 4 653 | 356 | 51 | 527 | 934 |
| Bíróság | 431 | 424 | 0 | 1 | 425 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Számvevőszék | 147 | 144 | 0 | 0 | 144 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 143 | 136 | 0 | 4 | 140 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Régiók Bizottsága | 101 | 98 | 0 | 2 | 100 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ombudsman | 11 | 11 | 0 | 0 | 11 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Európai adatvédelmi biztos | 17 | 15 | 0 | 0 | 15 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | — | 1 |
| Európai Külügyi Szolgálat | 996 | 694 | 0 | 246 | 940 | 94 % | 55 | 0 | 55 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Összesen: | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

millió EUR

Intézmény

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

2020-ra átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

címzett bevételekből

határozattal átvitt összegek

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Európai Parlament

2 083

1 973

0

60

2 033

98 %

23

0

23

24

0

2

26

Európai Tanács és Tanács

621

537

0

25

562

91 %

14

0

14

45

0

0

45

Bizottság

180 004

161 120

473

12 823

174 416

97 %

4 055

598

4 653

356

51

527

934

Bíróság

431

424

0

1

425

99 %

1

0

1

6

0

0

6

Számvevőszék

147

144

0

0

144

98 %

0

0

0

3

0

0

3

Gazdasági és Szociális Bizottság

143

136

0

4

140

98 %

0

0

0

3

0

0

3

Régiók Bizottsága

101

98

0

2

100

99 %

1

0

1

0

0

0

0

Ombudsman

11

11

0

0

11

92 %

0

0

0

1

0

0

1

Európai adatvédelmi biztos

17

15

0

0

15

92 %

0

0

0

1

0

—

1

Európai Külügyi Szolgálat

996

694

0

246

940

94 %

55

0

55

0

0

0

1

Összesen:

Összesen:

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

5.3.   A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések | 2020-ra átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| végleges elfogadott költségvetésből | áthozatalokból | címzett bevételekből | Összes | % | automatikus áthozatalok | határozattal átvitt | címzett bevételekből | Összesen | végleges elfogadott költségvetésből | áthozatalokból | címzett bevételekből | Összes |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| Európai Parlament | 2 382 | 1 699 | 284 | 52 | 2 035 | 85 % | 274 | 0 | 31 | 305 | 24 | 15 | 2 | 41 |
| Európai Tanács és Tanács | 682 | 484 | 53 | 24 | 562 | 82 % | 53 | 0 | 15 | 67 | 45 | 7 | 0 | 53 |
| Bizottság | 165 573 | 142 633 | 1 152 | 10 934 | 154 719 | 93 % | 682 | 470 | 9 001 | 10 154 | 592 | 86 | 22 | 700 |
| Bíróság | 452 | 399 | 18 | 1 | 418 | 93 % | 25 | 0 | 1 | 25 | 6 | 3 | 0 | 8 |
| Számvevőszék | 155 | 138 | 7 | 0 | 144 | 93 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 3 | 1 | 0 | 3 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 151 | 128 | 7 | 3 | 138 | 91 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 3 | 2 | 0 | 4 |
| Régiók Bizottsága | 110 | 88 | 8 | 1 | 97 | 88 % | 11 | 0 | 2 | 13 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Ombudsman | 12 | 10 | 0 | 0 | 11 | 90 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Európai adatvédelmi biztos | 19 | 13 | 2 | 0 | 15 | 81 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | — | 2 |
| Európai Külügyi Szolgálat | 1 143 | 610 | 135 | 210 | 956 | 84 % | 84 | 0 | 93 | 177 | 0 | 10 | 0 | 11 |
| Összesen | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

millió EUR

Intézmény

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

2020-ra átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

végleges elfogadott költségvetésből

áthozatalokból

címzett bevételekből

Összes

%

automatikus áthozatalok

határozattal átvitt

címzett bevételekből

Összesen

végleges elfogadott költségvetésből

áthozatalokból

címzett bevételekből

Összes

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

Európai Parlament

2 382

1 699

284

52

2 035

85 %

274

0

31

305

24

15

2

41

Európai Tanács és Tanács

682

484

53

24

562

82 %

53

0

15

67

45

7

0

53

Bizottság

165 573

142 633

1 152

10 934

154 719

93 %

682

470

9 001

10 154

592

86

22

700

Bíróság

452

399

18

1

418

93 %

25

0

1

25

6

3

0

8

Számvevőszék

155

138

7

0

144

93 %

7

0

0

7

3

1

0

3

Gazdasági és Szociális Bizottság

151

128

7

3

138

91 %

8

0

1

9

3

2

0

4

Régiók Bizottsága

110

88

8

1

97

88 %

11

0

2

13

0

1

0

1

Ombudsman

12

10

0

0

11

90 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Európai adatvédelmi biztos

19

13

2

0

15

81 %

2

0

0

2

1

0

—

2

Európai Külügyi Szolgálat

1 143

610

135

210

956

84 %

84

0

93

177

0

10

0

11

Összesen

Összesen

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

6.   AZ ÜGYNÖKSÉGEK KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA

Az ügynökségeknek az alábbi 6.1. és 6.2. jelentésben bemutatott bevételeit és kiadásait nem konszolidálják az uniós költségvetésen belül. Az éves beszámoló e költségvetési részében csak a Bizottság költségvetéséből az ügynökségeknek fizetett támogatást veszik figyelembe.

Az uniós költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések adott esetben kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatként tartalmazzák az uniós költségvetésből az ügynökségeknek fizetett támogatást.

Az ügynökségek alábbi jelentései áttekintést nyújtanak mind a decentralizált (vagy hagyományosként is ismert) ügynökségekről, mind a végrehajtó ügynökségekről, valamint bevételeikről (6.1.) és kiadásaikról (6.2.).

Az egyéb bevételi források és a kapcsolódó kiadások nem kerülnek be az uniós költségvetési beszámolóba. Minden ügynökség saját éves beszámolót nyújt be.

6.1.   KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL

KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | A többéves pénzügyi keret finanszírozó alfejezete | Végleges elfogadott költségvetés | Befolyt bevétel |
| A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség | 3 | 138 | 140 |
| Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége | 1a. | 16 | 16 |
| Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete | 1a. | 6 | 6 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal | n.a. | 18 | 18 |
| Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség | 3 | 11 | 11 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség | 1a., 3., 4. | 51 | 51 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség | 1a. | 16 | 16 |
| Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal | 3 | 103 | 103 |
| Európai Bankhatóság | 1a. | 45 | 46 |
| Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség | 3 | 333 | 350 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ | 3 | 59 | 59 |
| Európai Szakképzésfejlesztési Központ | 1a. | 19 | 19 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 1a., 2. | 116 | 112 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség | 2 | 52 | 52 |
| Európai Halászati Ellenőrző Hivatal | 2 | 17 | 17 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság | 3 | 80 | 80 |
| Európai GNSS Ügynökség | 1a | 36 | 768 |
| Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete | 3 | 8 | 8 |
| Európai Innovációs és Technológiai Intézet | 1a. | 416 | 416 |
| Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság | 1a. | 27 | 27 |
| Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség | 1a. | 79 | 97 |
| Európai Gyógyszerügynökség | 3 | 347 | 340 |
| A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja | 3 | 16 | 18 |
| Európai Kutatási Tanács | 1a | 52 | 52 |
| Európai Értékpapírpiaci Hatóság | 1a. | 45 | 47 |
| Európai Képzési Alapítvány | 4 | 21 | 21 |
| Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége | 3 | 39 | 40 |
| Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség | 1a. | 16 | 17 |
| A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége | 3 | 138 | 143 |
| Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége | 3 | 9 | 17 |
| Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége | 1a. | 28 | 29 |
| Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége | 1a. | 196 | 171 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége | 3 | 22 | 23 |
| Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala | n.a. | 252 | 259 |
| Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség | 1a. | 49 | 49 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért | 1a. | 21 | 22 |
| Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás | 1a. | 576 | 729 |
| Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség | 1a. | 29 | 29 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség | 5 | 76 | 76 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja | 5 | 47 | 37 |
| Összesen | | 3 626 | 4 533 |

millió EUR

Ügynökség

A többéves pénzügyi keret finanszírozó alfejezete

Végleges elfogadott költségvetés

Befolyt bevétel

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség

3

138

140

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége

1a.

16

16

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete

1a.

6

6

Közösségi Növényfajta-hivatal

n.a.

18

18

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség

3

11

11

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

1a., 3., 4.

51

51

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

1a.

16

16

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

3

103

103

Európai Bankhatóság

1a.

45

46

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség

3

333

350

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

3

59

59

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

1a.

19

19

Európai Vegyianyag-ügynökség

1a., 2.

116

112

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

2

52

52

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal

2

17

17

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

3

80

80

Európai GNSS Ügynökség

1a

36

768

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

3

8

8

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

1a.

416

416

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

1a.

27

27

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség

1a.

79

97

Európai Gyógyszerügynökség

3

347

340

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

3

16

18

Európai Kutatási Tanács

1a

52

52

Európai Értékpapírpiaci Hatóság

1a.

45

47

Európai Képzési Alapítvány

4

21

21

Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége

3

39

40

Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség

1a.

16

17

A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége

3

138

143

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége

3

9

17

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége

1a.

28

29

Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége

1a.

196

171

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

3

22

23

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

n.a.

252

259

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség

1a.

49

49

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

1a.

21

22

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás

1a.

576

729

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség

1a.

29

29

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

5

76

76

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

5

47

37

Összesen

Összesen

3 626

3 626

4 533

4 533

| millió EUR |
| --- |
| A bevétel típusa | Végleges elfogadott költségvetés | Befolyt összegek |
| Bizottság általi támogatás | 1 459 | 1 471 |
| Díjakból származó bevételek | 726 | 732 |
| Egyéb bevételek | 1 441 | 2 331 |
| Összesen | 3 626 | 4 533 |

millió EUR

A bevétel típusa

Végleges elfogadott költségvetés

Befolyt összegek

Bizottság általi támogatás

1 459

1 471

Díjakból származó bevételek

726

732

Egyéb bevételek

1 441

2 331

Összesen

Összesen

3 626

3 626

4 533

4 533

6.2.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN

KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések |
| A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség | 355 | 178 | 219 | 133 |
| Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége | 16 | 16 | 19 | 16 |
| Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete | 6 | 6 | 6 | 5 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal | 20 | 19 | 19 | 16 |
| Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség | 11 | 11 | 13 | 11 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség | 51 | 51 | 56 | 49 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség | 16 | 15 | 21 | 17 |
| Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal | 109 | 94 | 118 | 96 |
| Európai Bankhatóság | 48 | 45 | 54 | 46 |
| Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség | 357 | 346 | 446 | 318 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ | 59 | 59 | 70 | 58 |
| Európai Szakképzésfejlesztési Központ | 18 | 18 | 20 | 19 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 115 | 112 | 130 | 110 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség | 73 | 60 | 92 | 59 |
| Európai Halászati Ellenőrző Hivatal | 17 | 17 | 20 | 17 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság | 81 | 81 | 88 | 79 |
| Európai GNSS Ügynökség | 1 164 | 325 | 1 211 | 560 |
| Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete | 8 | 8 | 10 | 8 |
| Európai Innovációs és Technológiai Intézet | 558 | 481 | 425 | 415 |
| Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság | 27 | 27 | 31 | 27 |
| Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség | 111 | 105 | 121 | 98 |
| Európai Gyógyszerügynökség | 375 | 362 | 412 | 345 |
| A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja | 18 | 17 | 19 | 17 |
| Európai Kutatási Tanács | 52 | 52 | 54 | 51 |
| Európai Értékpapírpiaci Hatóság | 48 | 47 | 53 | 47 |
| Európai Képzési Alapítvány | 21 | 21 | 21 | 20 |
| Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége | 39 | 39 | 44 | 40 |
| Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség | 17 | 16 | 18 | 13 |
| A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége | 155 | 150 | 169 | 144 |
| Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége | 17 | 12 | 21 | 14 |
| Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége | 30 | 30 | 32 | 29 |
| Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége | 256 | 189 | 267 | 163 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége | 24 | 23 | 29 | 23 |
| Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala | 455 | 249 | 477 | 240 |
| Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség | 49 | 48 | 52 | 47 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért | 23 | 22 | 26 | 21 |
| Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás | 730 | 728 | 761 | 739 |
| Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség | 29 | 29 | 30 | 29 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség | 76 | 76 | 82 | 75 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja | 46 | 43 | 49 | 42 |
| Összesen | 5 678 | 4 225 | 5 806 | 4 253 |

millió EUR

Ügynökség

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség

355

178

219

133

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége

16

16

19

16

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete

6

6

6

5

Közösségi Növényfajta-hivatal

20

19

19

16

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség

11

11

13

11

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

51

51

56

49

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

16

15

21

17

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

109

94

118

96

Európai Bankhatóság

48

45

54

46

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség

357

346

446

318

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

59

59

70

58

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

18

18

20

19

Európai Vegyianyag-ügynökség

115

112

130

110

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

73

60

92

59

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal

17

17

20

17

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

81

81

88

79

Európai GNSS Ügynökség

1 164

325

1 211

560

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

8

8

10

8

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

558

481

425

415

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

27

27

31

27

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség

111

105

121

98

Európai Gyógyszerügynökség

375

362

412

345

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

18

17

19

17

Európai Kutatási Tanács

52

52

54

51

Európai Értékpapírpiaci Hatóság

48

47

53

47

Európai Képzési Alapítvány

21

21

21

20

Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége

39

39

44

40

Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség

17

16

18

13

A Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége

155

150

169

144

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége

17

12

21

14

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége

30

30

32

29

Az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége

256

189

267

163

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

24

23

29

23

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

455

249

477

240

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség

49

48

52

47

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

23

22

26

21

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás

730

728

761

739

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség

29

29

30

29

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

76

76

82

75

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

46

43

49

42

Összesen

Összesen

5 678

5 678

4 225

4 225

5 806

5 806

4 253

4 253

| millió EUR |
| --- |
| Kiadás típusa | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések |
| Személyzet | 1 269 | 1 251 | 1 288 | 1 246 |
| Igazgatási | 430 | 414 | 502 | 387 |
| Operatív | 3 979 | 2 561 | 4 016 | 2 621 |
| Összesen | 5 678 | 4 225 | 5 806 | 4 253 |

millió EUR

Kiadás típusa

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

Személyzet

1 269

1 251

1 288

1 246

Igazgatási

430

414

502

387

Operatív

3 979

2 561

4 016

2 621

Összesen

Összesen

5 678

5 678

4 225

4 225

5 806

5 806

4 253

4 253

FOGALOMTÁR

Aktuáriusi feltételezések

Aktuáriusi feltételezések

Olyan jövőbeli események költségeinek kiszámítására alkalmazott feltételezések, amelyek hatással vannak a nyugdíj-kötelezettségre.

Aktuáriusi nyereségek és veszteségek

Aktuáriusi nyereségek és veszteségek

Járadékalapú nyugdíjrendszer esetében az aktuáriusi veszteségek vagy többletek változásai. A korábbi aktuáriusi feltételezések és a ténylegesen bekövetkezett események közötti különbözet eredményeképpen és az aktuáriusi feltételezések változásainak köszönhetően keletkeznek.

Igazgatási előirányzatok

Igazgatási előirányzatok

Az igazgatási előirányzatok az intézmények és gazdálkodó egységek működési költségeit fedezik (személyzet, épületek, irodai felszerelések).

Elfogadott költségvetés

Elfogadott költségvetés

A költségvetési tervezet a költségvetési hatóság általi elfogadását követően válik elfogadott költségvetéssé.

Költségvetés-módosítás

Költségvetés-módosítás

A pénzügyi év során elfogadott határozat ugyanazon év elfogadott költségvetésének módosítása (emelése, csökkentése, átcsoportosítása) céljából.

Tagállamoktól lehívandó összegek

Tagállamoktól lehívandó összegek

Ezek olyan, a beszámolási időszak alatt felmerült kiadásokat jelentenek, amelyeket jövőbeli költségvetésekből, vagyis a tagállamok által kell majd finanszírozni. Ez az eredményszemléletű pénzügyi kimutatás és a pénzeszközalapú költségvetés egyidejű létezésének következménye.

Éves tevékenységi jelentés

Éves tevékenységi jelentés

Az éves tevékenységi jelentés a műveletek eredményeit jelzi többek között a kitűzött célokhoz, a kapcsolódó kockázatokhoz és a belsőkontroll-struktúrához viszonyítva. A Bizottság megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőjének 2001 óta, a többi európai uniós intézményének pedig 2003 óta az adott évi költségvetés tekintetében éves tevékenységi jelentést kell benyújtania saját intézménye részére feladatainak ellátásáról, és ehhez pénzügyi és irányítási információkat kell mellékelnie.

Előirányzatok

Előirányzatok

Költségvetési finanszírozás. A költségvetés kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket (a kedvezményezettek részére teljesítendő pénzeszközöket vagy banki átutalásokat) is előirányoz. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok gyakran eltérnek (differenciált előirányzatok), mert a többéves programokat és projekteket általában teljes mértékben lekötik abban az évben, amikor a vonatkozó döntést meghozzák, a kifizetésre viszont évek alatt kerül sor, ahogyan a programok és projektek végrehajtása előrehalad. A nem differenciált előirányzatok az igazgatási kiadásokra, a mezőgazdasági piactámogatásokra és közvetlen kifizetésekre alkalmazandók, ahol a kötelezettségvállalási előirányzatok összege megegyezik a kifizetési előirányzatok összegével.

Címzett bevétel

Címzett bevétel

Meghatározott kiadási tételek finanszírozására kapott célzott bevétel. A külső címzett bevételek fő forrása a harmadik országoktól az Unió által finanszírozott programokhoz kapott pénzügyi hozzájárulás. A belső címzett bevétel fő forrásai a harmadik felektől származó, árukért, szolgáltatásokért vagy a harmadik fél kérésére elvégzett munkáért kapott bevételek; a tévesen kifizetett összegek visszafizetéséből származó bevételek, valamint a kiadványok és filmek értékesítéséből származó bevételek.

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Minden olyan pénzügyi eszköz (a származtatott pénzügyi eszközök kivételével), amelyeket a nemzetközi költségvetési számviteli standardok alapján valós értéken értékelnek, és amelyek vonatkozásában a valós érték változásait a kivezetésig (vagy értékvesztésig) a nettó eszközök tartalékában számolják el.

Költségvetési sor

Költségvetési sor

A költségvetés szerkezetével kapcsolatos fogalom: a bevételeket és a kiadásokat olyan, a költségvetési hatóság által előírt kötelező nómenklatúrának megfelelően tüntetik fel a költségvetésben, amely tükrözi az egyes tételek jellegét és célját. Az egyéni megnevezések (cím, alcím, jogcímcsoport vagy jogcím) adják a nómenklatúra hivatalos leírását.

Előirányzatok megszüntetése

Előirányzatok megszüntetése

Olyan felhasználatlan előirányzatok, amelyeket többé már nem lehet felhasználni.

Előirányzatok átvitele

Előirányzatok átvitele

Az évenkéntiség elve alóli kivétel, amelynek értelmében azok az előirányzatok, amelyeket egy adott költségvetési évben nem lehetett felhasználni, szigorú feltételek mellett kivételesen átvihetők és felhasználhatók a következő évben.

Kötelezettségvállalás

Kötelezettségvállalás

Jogilag kötelező ígéret finanszírozás nyújtására bizonyos feltételek mellett. Az EU kötelezettséget vállal arra, hogy visszatéríti az uniós finanszírozású projektek költségeinek rá eső részét. A ma tett kötelezettségvállalásokból lesznek a holnap kifizetései. A ma teljesített kifizetések a tegnap kötelezettségvállalásai.

Kötelezettségvállalási előirányzat

Kötelezettségvállalási előirányzat

A kötelezettségvállalási előirányzatok azon jogi kötelmek (szerződések, támogatási megállapodások/határozatok) összköltségét fedezik, amelyeket a folyó pénzügyi évben alá lehet írni.

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

A rendszer kötelezettségeinek a szolgálatból származó emelkedése a folyó pénzügyi évben.

Kötelezettségvállalás visszavonása

Kötelezettségvállalás visszavonása

Olyan eljárás, amellyel egy korábbi kötelezettségvállalást (vagy annak részét) törlik.

Járadékalapú nyugdíjrendszer

Járadékalapú nyugdíjrendszer

Nyugdíj- vagy egyéb nyugellátási rendszer, amelyben a rendszer szabályai a fizetendő hozzájárulástól függetlenül határozzák meg a járadékokat, és a járadékok nem kapcsolódnak közvetlenül a rendszer befektetéseihez. A rendszer lehet finanszírozott vagy nem finanszírozott.

Származtatott pénzügyi eszköz

Származtatott pénzügyi eszköz

Olyan pénzügyi instrumentum, amelynek értéke egy másik pénzügyi instrumentum, mutatószám vagy tőzsdei áru értékében bekövetkezett változáshoz kapcsolódik. Míg az elsődleges pénzügyi instrumentumok (például állampapírok) birtokosának feltétel nélküli joga van arra, hogy a jövőben pénzeszközre (vagy egyéb gazdasági haszonra) tegyen szert, addig a származtatott pénzügyi eszköz birtokosa csupán feltételes joggal rendelkezik ilyen haszon megszerzésére. A származtatott pénzügyi eszközök egyik példája a tőzsdén kívüli határidős devizaügylet.

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

A költségvetés végrehajtásának egy módja. Közvetlen irányítás keretében a költségvetést közvetlenül a Bizottság szervezeti egységei, végrehajtó ügynökségek vagy vagyonkezelői alapok hajtják végre.

Diszkontráta

Diszkontráta

A pénz időbeli értékének kiigazítására alkalmazott ráta. A diszkontálás a különböző időszakokban felmerülő költségek és hasznok összehasonlítására alkalmazott technika.

Effektív kamatláb

Effektív kamatláb

Az a kamatláb, amely a becsült jövőbeli pénzbevételeket vagy kifizetéseket a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség várható élettartama alatt az eszköz vagy kötelezettség nettó könyv szerinti értékére diszkontálja.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök vagy kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök vagy kötelezettségek

Minden olyan pénzügyi eszköz vagy kötelezettség, amelyet a nemzetközi költségvetési számviteli standardok alapján valós értéken értékelnek, és amely vonatkozásában a valós érték változásait az időszak eredményével szemben számolják el (vagyis származtatott pénzügyi eszközök).

Pénzügyi korrekció

Pénzügyi korrekció

A pénzügyi korrekció célja, hogy megvédje az uniós költségvetést a hibás vagy szabálytalan kiadások terhétől. Megosztott irányítású kiadások tekintetében a szabálytalan kifizetések visszafizettetése elsősorban a tagállam felelőssége.

A „visszaigazolt” pénzügyi korrekciót az érintett tagállam elfogadta. A „kiszabott” pénzügyi korrekciót bizottsági határozattal elfogadták, és mindig nettó korrekció, amelynél a tagállam köteles visszatéríteni a szabálytalan pénzeszközöket az uniós költségvetésbe, így véglegesen csökken az érintett tagállamnak allokált pénzügyi keretösszeg. A visszaigazolt és a kiszabott pénzügyi korrekciók ebben a beszámolóban egy kategóriaként szerepelnek.

A „végrehajtott” pénzügyi korrekció korrigálta a megfigyelt szabálytalanságot.

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

A költségvetés végrehajtásának egy módja. Közvetett irányítás keretében a Bizottság költségvetés-végrehajtási feladatokat ruház át az uniós jog vagy a nemzeti jog hatálya alá tartozó szervekre.

Megszakítások és felfüggesztések

Megszakítások és felfüggesztések

Amennyiben a Bizottság a saját munkája vagy az ellenőrző hatóság által jelentett információk alapján úgy találja, hogy egy tagállam elmulasztotta orvosolni az irányítási és kontrollrendszerekben feltárt súlyos hiányosságokat és/vagy korrigálni a korábban bejelentett és igazolt szabálytalan kiadásokat, úgy megszakíthatja vagy felfüggesztheti a kifizetéseket.

Szabálytalanság

Szabálytalanság

A szabálytalanság olyan cselekedet, amely nem felel meg az uniós szabályoknak, és amely negatív hatást gyakorolhat az Unió pénzügyi érdekeire, de amely vagy a pénzeszközöket visszaigénylő kedvezményezettek, vagy a kifizetések teljesítéséért felelős hatóságok által elkövetett véletlen hiba eredménye. Amennyiben a szabálytalanságot szándékosan követték el, úgy az csalásnak minősül.

Megszűnő előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

A fel nem használt előirányzatokat a pénzügyi év végén törölni kell. A megszűnés azt jelenti, hogy az adott előirányzatok tekintetében teljes egészében vagy részben visszavonják a kiadások megtételére és/vagy kötelezettségek teremtésére irányuló engedélyt. Kizárólag a közös vállalkozások esetében – a pénzügyi szabályzatukban meghatározottak szerint – a fel nem használt előirányzatok beállíthatók a következő három pénzügyi év tervezett bevételeibe és kiadásaiba (az úgynevezett „N+3” szabály). A közös vállalkozások megszűnő előirányzatai tehát az N+3. pénzügyi évig reaktiválhatók.

Fennálló kötelezettségvállalások

Fennálló kötelezettségvállalások

A Reste à Liquider-hez (RAL)hasonlóan azt az összeget jelentik, amelynél a költségvetési kötelezettségvállalást már megtették, ám az azt követő kifizetést még nem teljesítették. Az EU számára későbbi évekre vonatkozó kifizetési kötelezettségeket jelentenek, és közvetlenül a többéves programok létezéséből és a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok elkülönítéséből erednek.

Reste à Liquider-hez (RAL)

Saját források

Saját források

Az uniós intézmények és szervek fő finanszírozási formája, amelynek fogalmát a saját forrásokról szóló 609/2014/EU, Euratom rendelet határozza meg. A saját források a GNI-alapú forrásokból, a héaalapú forrásokból és a tradicionális saját forrásokból állnak.

Kifizetési előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

A kifizetési előirányzatok a tárgyévben esedékes olyan kiadásokat fedezik, amelyek a tárgyévben és/vagy korábbi években tett jogi kötelezettségvállalásokból erednek.

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénztárkészletet biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az alapul szolgáló szerződés, határozat, megállapodás vagy az alap-jogiaktus rendelkezéseinek megfelelően több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni.

Megelőző intézkedések

Megelőző intézkedések

A megelőző intézkedések akkor állnak a Bizottság rendelkezésére az uniós költségvetés védelmében, amikor a Bizottság potenciális hiányosságokról szerez tudomást. Ezek az intézkedések magukban foglalják az uniós költségvetésből az operatív program részére teljesített kifizetések felfüggesztését és megszakítását.

Fennálló kötelezettségvállalások („Reste à liquider” – RAL)

Fennálló kötelezettségvállalások („Reste à liquider” – RAL)

A fennálló kötelezettségvállalásokhoz hasonlóan azt az összeget jelentik, amelynél a költségvetési kötelezettségvállalást már megtették, ám az azt követő kifizetést még nem teljesítették. Az EU számára későbbi évekre vonatkozó kifizetési kötelezettségeket jelentenek, és közvetlenül a többéves programok létezéséből és a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok elkülönítéséből erednek.

Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

A költségvetés végrehajtásának egy módja. Megosztott irányítás esetén a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait tagállamokhoz delegálják. Az uniós kiadások hozzávetőleg 80 %-a ezen irányítási mód alá tartozik.

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

Bevételt jelentenek az EU számára, és az EU tevékenységeit finanszírozó saját források részét képezik. A tradicionális saját források fogalmát a saját forrásokról szóló 609/2014/EU, Euratom rendelet határozza meg, és a tradicionális saját források vámokból és cukorilletékből állnak.

Átcsoportosítások (költségvetési sorok között)

Átcsoportosítások (költségvetési sorok között)

Az átcsoportosítások előirányzatoknak egyik költségvetési sorról a másikra való áthelyezését jelentik a pénzügyi év folyamán, és ezáltal kivételt képeznek az egyediség költségvetési elve alól. Az átcsoportosításokat azonban az Európai Unió működéséről szóló szerződés a költségvetési rendeletben foglalt feltételek mellett kifejezetten megengedi. A költségvetési rendelet az átcsoportosítások különböző típusait határozza meg attól függően, hogy költségvetési címek, alcímek, jogcímcsoportok vagy jogcímek közötti vagy azokon belüli átcsoportosításokról van-e szó, és ezekhez különböző szintű engedélyezésre van szükség.

RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

| AAR | Éves tevékenységi jelentés |
| --- | --- |
| AMIF | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap |
| AOD | Megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő |
| ATM | Légiforgalmi szolgáltatás |
| BOP | Fizetési mérleg |
| BUFI-alap | Költségvetési pénzbírságok alapja |
| KAP | Közös agrárpolitika |
| CCS LGF | A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze |
| CEF | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz |
| CEF DI | Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze |
| KA | Kohéziós Alap |
| CIP | Versenyképességi és innovációs keretprogram |
| COM | Európai Bizottság |
| COSME | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program |
| COSO | A Treadway-bizottság támogató szervezeteinek bizottsága |
| CPR | Közös rendelkezésekről szóló rendelet |
| D&WM | Leszerelés és hulladékkezelés |
| EMVA | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap |
| EMGA | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap |
| EAR | Uniós számviteli szabály |
| EaSI | Foglalkoztatás és szociális innováció |
| EBRD | Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank |
| ECA | Európai Számvevőszék |
| EKB | Európai Központi Bank |
| ECOFIN | Gazdasági és Pénzügyi Tanács |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt) |
| EFA | Európai Fejlesztési Alap |
| EDIF | Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz |
| EGT | Európai Gazdasági Térség |
| EKSZ | Európai Külügyi Szolgálat |
| EFFA | Európai Fenntartható Fejlődési Alap |
| EFSE | Délkelet-Európáért Európai Alap |
| EFSF | Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz |
| ESBA | Európai Stratégiai Beruházási Alap |
| EFSM | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus |
| EFTA | Európai Szabadkereskedelmi Társulás |
| EGNOS | Európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás |
| EBB | Európai Beruházási Bank |
| EBA | Európai Beruházási Alap |
| ElectriFI | Villamosításfinanszírozási kezdeményezés |
| ELM | Az EBB külső hitelezési megbízatása |
| ETHA | Európai Tengerügyi és Halászati Alap |
| GMU | Gazdasági és monetáris unió |
| ENEF | Vállalkozásbővítési alap |
| ENIF | Vállalkozásinnovációs alap |
| ENPI | Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz |
| EP | Európai Parlament |
| ERFA | Európai Regionális Fejlesztési Alap |
| ERI | EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés |
| ESA | Európai Űrügynökség |
| ESZA | Európai Szociális Alap |
| ESIF | Európai strukturális és beruházási alapok |
| ESM | Európai Stabilitási Mechanizmus |
| ETF | Európai Technológiai Hitelkeret Startup eszköz 1998 |
| EU | Európai Unió |
| EUMETSAT | Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete |
| Euratom | Európai Atomenergia-közösség |
| FIFO | Először bevételezve, először kiadva |
| FP7 | Hetedik kutatási és technológia-fejlesztési keretprogram |
| FR | Uniós költségvetési rendelet |
| FSDA | A pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése |
| GDP | Bruttó hazai termék |
| GNI | Bruttó nemzeti jövedelem |
| GNSS | Globális navigációs műholdrendszerek |
| H2020 | Horizont 2020 |
| IIW | Infrastrukturális és innovációs keret |
| IMF | Nemzetközi Valutaalap |
| IPSAS | Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok |
| IT | Információtechnológia |
| ITER | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor |
| JRC | Közös Kutatóközpont |
| KV | Közös vállalkozás |
| LGTT | A TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz |
| MAP | Többéves program — Középvállalkozások Inkluzív Finanszírozási Programja |
| MEP | Európai parlamenti képviselő |
| MFA | Makroszintű pénzügyi támogatás |
| TPK | Többéves pénzügyi keret |
| MKKV-K | Mikro-, kis- és középvállalkozások |
| ORD | Sajátforrás-határozat |
| PBI | Projektkötvény-kezdeményezés |
| PF4EE | Az energiahatékonyság magánfinanszírozási eszköze |
| PGF | Résztvevői garanciaalap |
| PPP | Köz-magán társulás |
| PSEO | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere |
| RAL | Fennálló kötelezettségvállalások |
| RSFF | Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus |
| RTD | Kutatás, technológiafejlesztés és demonstráció |
| S&P | Standard & Poor's Financial Services LLC |
| SANAD | MENA Alap a mikro-, kis- és középvállalkozások számára |
| SAPARD | Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program |
| SEMED | SEMED Mkkv Inkluzív Finanszírozási Program |
| SIUGI | A kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszköze |
| KKV | Kis- és középvállalkozások |
| SMEW | Kkv-keret (Kis- és középvállalkozások keret) |
| EUMSZ | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés |
| TOR | Tradicionális saját források |
| TRDI | Átmeneti vidékfejlesztési eszköz |
| HÉA | Hozzáadottérték-adó |

AAR

Éves tevékenységi jelentés

AMIF

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

AOD

Megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő

ATM

Légiforgalmi szolgáltatás

BOP

Fizetési mérleg

BUFI-alap

Költségvetési pénzbírságok alapja

KAP

Közös agrárpolitika

CCS LGF

A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze

CEF

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

CEF DI

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze

KA

Kohéziós Alap

CIP

Versenyképességi és innovációs keretprogram

COM

Európai Bizottság

COSME

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program

COSO

A Treadway-bizottság támogató szervezeteinek bizottsága

CPR

Közös rendelkezésekről szóló rendelet

D&WM

Leszerelés és hulladékkezelés

EMVA

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

EMGA

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

EAR

Uniós számviteli szabály

EaSI

Foglalkoztatás és szociális innováció

EBRD

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

ECA

Európai Számvevőszék

EKB

Európai Központi Bank

ECOFIN

Gazdasági és Pénzügyi Tanács

Felszámolás alatt álló ESZAK

Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt)

EFA

Európai Fejlesztési Alap

EDIF

Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz

EGT

Európai Gazdasági Térség

EKSZ

Európai Külügyi Szolgálat

EFFA

Európai Fenntartható Fejlődési Alap

EFSE

Délkelet-Európáért Európai Alap

EFSF

Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz

ESBA

Európai Stratégiai Beruházási Alap

EFSM

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

EFTA

Európai Szabadkereskedelmi Társulás

EGNOS

Európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás

EBB

Európai Beruházási Bank

EBA

Európai Beruházási Alap

ElectriFI

Villamosításfinanszírozási kezdeményezés

ELM

Az EBB külső hitelezési megbízatása

ETHA

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

GMU

Gazdasági és monetáris unió

ENEF

Vállalkozásbővítési alap

ENIF

Vállalkozásinnovációs alap

ENPI

Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz

EP

Európai Parlament

ERFA

Európai Regionális Fejlesztési Alap

ERI

EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés

ESA

Európai Űrügynökség

ESZA

Európai Szociális Alap

ESIF

Európai strukturális és beruházási alapok

ESM

Európai Stabilitási Mechanizmus

ETF

Európai Technológiai Hitelkeret Startup eszköz 1998

EU

Európai Unió

EUMETSAT

Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete

Euratom

Európai Atomenergia-közösség

FIFO

Először bevételezve, először kiadva

FP7

Hetedik kutatási és technológia-fejlesztési keretprogram

FR

Uniós költségvetési rendelet

FSDA

A pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése

GDP

Bruttó hazai termék

GNI

Bruttó nemzeti jövedelem

GNSS

Globális navigációs műholdrendszerek

H2020

Horizont 2020

IIW

Infrastrukturális és innovációs keret

IMF

Nemzetközi Valutaalap

IPSAS

Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok

IT

Információtechnológia

ITER

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor

JRC

Közös Kutatóközpont

KV

Közös vállalkozás

LGTT

A TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz

MAP

Többéves program — Középvállalkozások Inkluzív Finanszírozási Programja

MEP

Európai parlamenti képviselő

MFA

Makroszintű pénzügyi támogatás

TPK

Többéves pénzügyi keret

MKKV-K

Mikro-, kis- és középvállalkozások

ORD

Sajátforrás-határozat

PBI

Projektkötvény-kezdeményezés

PF4EE

Az energiahatékonyság magánfinanszírozási eszköze

PGF

Résztvevői garanciaalap

PPP

Köz-magán társulás

PSEO

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

RAL

Fennálló kötelezettségvállalások

RSFF

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

RTD

Kutatás, technológiafejlesztés és demonstráció

S&P

Standard & Poor's Financial Services LLC

SANAD

MENA Alap a mikro-, kis- és középvállalkozások számára

SAPARD

Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program

SEMED

SEMED Mkkv Inkluzív Finanszírozási Program

SIUGI

A kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszköze

KKV

Kis- és középvállalkozások

SMEW

Kkv-keret (Kis- és középvállalkozások keret)

EUMSZ

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés

TOR

Tradicionális saját források

TRDI

Átmeneti vidékfejlesztési eszköz

HÉA

Hozzáadottérték-adó

---

(1)  A szubszidiaritás elvének megfelelően az Unió csak akkor és annyiban jár el, amikor és amennyiben a tervezett intézkedés céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, így azok a tervezett intézkedés terjedelme vagy hatása miatt az Unió szintjén jobban megvalósíthatók. Az arányosság elvének megfelelően az Unió intézkedése sem tartalmilag, sem formailag nem terjedhet túl azon, ami a Szerződések célkitűzéseinek eléréséhez szükséges (lásd az EUMSZ 5. cikkét).

1

(2)  Intézményközi megállapodás (2013. december 2.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról (HL C 373., 2013.12.20., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

3

(4)  Lásd az EUMSZ 317. cikkét.

4

(5)  További részletekért lásd Juncker elnök és Timmermans első alelnök Bizottságnak címzett közleményét: Irányítás az Európai Bizottságban, C(2017) 6915 final, 2017. október 11., URL: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/c_2017_6915_final_en.pdf.

5

(6)  Ennek eredményeképpen az „Európai Bizottság” fogalom egyrészt az intézményt – a biztosi testületet – jelenti, amely a Bizottság tagjaiból áll, másrészt a Bizottság szervezeti egységeinek főigazgatói (és egyéb igazgatási struktúrák, például a szolgálatok, a hivatalok és a végrehajtó ügynökségek vezetői) által irányított igazgatást.

6

(7)  Lásd a szervezetirányító tanácsról szóló, 2018. november 21-i bizottsági határozatot (C (2018) 7706 final).

7

(8)  Például a Bizottság belsőkontroll-elvei a COSO belsőkontroll-elveken alapulnak.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/governance-in-the-commission_en További részletekért lásd „A szervezetirányítási rendszer észszerűsítése és megerősítése az Európai Bizottságon belül” című, a Bizottságnak szóló közleményt, C(2018)7704, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/streamlining-strengthening-corporate-governan-ce-european-commission_en.pdf.

9

(10)  27/2016. sz. különjelentés: „Az Európai Bizottság szervezetirányítási rendszere: helyes gyakorlatok?”

10

(11)  2019 közepe óta (a belső szabályok felülvizsgált 12. cikke alapján) az Európai Fejlesztési Alap (EFA) irányítását öt szervezeti egység (DEVCO, ECHO, EAC, EACEA, JRC) közösen végzi.

11

(1)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

1

(2)  Az Európai Parlament által 2019. december 4-én elfogadott költségvetés rendelkezése szerint az Unió rövid lejáratú kötelezettségeit a tagállamok által 2020-ban beszedendő vagy azoktól 2020-ban lehívandó saját forrásokból kell kifizetni. Továbbá a személyzeti szabályzat (a módosított, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet [HL L 56., 1968.3.4., 1. o.]) 83. cikkének megfelelően a tagállamok együttesen garantálják a nyugdíjkötelezettségeket.

2

(3)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

3

(4)  Az európai tisztviselők nyugdíjrendszere olyan, meghatározott ellátásokat tartalmazó fiktív (virtuális) alap, amelyben az alkalmazottak járulékai a jövőbeni nyugdíjuk finanszírozását szolgálják. Noha tényleges befektetési alap nem létezik, az az összeg, amelyet egy ilyen alap beszedett volna, a tagállamok hosszú lejáratú kötvényeibe befektetett összegnek minősül, és ez tükröződik az Európai Unió éves beszámolójában rögzített nyugdíjkötelezettségben. A személyzeti szabályzat 83. cikke és az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok együttesen garantálják az ellátások kifizetését (a rendszer részletes bemutatását lásd a COM(2018) 829 dokumentumban).

4

(12)  HL L 169., 2015.7.1., 1. o.

12

(13)  HL L 249., 2017.9.27., 1. o.

13

(14)  HL L 348., 2013.12.20., 129. o.

14

(15)  HL L 168., 2014.6.7., 39. o.

15

(16)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

16

(5)  „A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt” oszlop a konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek költségvetés-végrehajtását és konszolidációs kiszűrését, a költségvetésen kívüli műveleteket és a nem allokált programok egyedileg csekély jelentőségű összegeit foglalja magában.

5

(17)  HL L 76., 2018.3.19., 30. o.

17

(18)  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

18

(19)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

19

(20)  HL L 122., 2014.4.24., 44. o.

20

(21)  HL L 349., 2013.12.21., 100. o.

21

(22)  HL L 347., 2013.12.20., 1. o.

22

(23)  HL L 77., 2019.3.20., 1. o.

23

(24)  HL L 291., 2018.11.16., 3. o.

24

(6)  HL L 132., 2016.5.21., 85. o.

6

(7)  A pénzügyi támogatások keretében nyújtott back-to-back hitelek kivételével.

7

A pénzügyi támogatások keretében nyújtott back-to-back hitelek kivételével.

(8)  A pénzügyi támogatások keretében nyújtott back-to-back hitelek kivételével.

8

A pénzügyi támogatások keretében nyújtott back-to-back hitelek kivételével.

(9)  Értékesíthető pénzügyi eszközök (kivéve a pénzpiaci alapokba és tőkeinstrumentumokba történő befektetéseket).

9

Értékesíthető pénzügyi eszközök (kivéve a pénzpiaci alapokba és tőkeinstrumentumokba történő befektetéseket).

(10)  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök.

10

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök.

(25)  HL L 128., 2009.5.27., 1. o.

25

(26)  HL L 118., 2010.5.12., 1. o.

26

(11)  Korrekciós koefficiens (kk) alkalmazásával.

11

(12)  A távozást követő első három évre fizetik.

12

(27)  HL L 70., 2016.3.16., 1. o.

27

(28)  HL L 117., 2020.4.15., 3. o.

28

(29)  HL L 126., 2020.4.21., 67. o.

29

(30)  HL L 82. I, 2020.3.19., 1. o.

30

(31)  HL L 94. I, 2020.3.27., 1. o.

31

(32)  HL L 99., 2019.4.10., 41. o.

32

(33)  HL L 99., 2020.3.31., 5. o.

33

(34)  HL L 130., 2020.4.24., 1. o.

34

(35)  HL L 159., 2020.5.20., 1. o.

35

(36)  https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/eu-long-term-budget/2021-2027_hu

36

(37)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

37

(13)  Az ebben a táblázatban szereplő eszközök a pénzügyi kimutatások több tételét magukban foglalják („Értékesíthető pénzügyi eszközök”5 028 millió EUR összegben; „Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek”1 485 millió EUR összegben; „Hitelek” 73 millió EUR összegben és egyéb tételek 24 millió EUR összegben).

13

(14)  Az ebben a táblázatban szereplő kötelezettségek a pénzügyi kimutatások több tételét magukban foglalják („Céltartalékok”1 702 millió EUR összegben; „Szállítói kötelezettségek” 75 millió EUR összegben és egyéb tételek 12 millió EUR összegben).

14

(15)  Egyes garanciák esetében az EU által vállalt kockázat teljes összegére céltartalékot képeztek.

15

(16)  Refinanszírozási ügyletek nélkül.

16

(17)  Elővigyázatossági pénzügyi támogatás nélkül.

17

(18)  HL L 345., 2017.12.27., 34. o.

18

(19)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

19

(20)  HL L 306., 2017.11.22., 24. o.

20

(21)  HL L 76., 2018.3.19., 3. o.

21

(22)  HL L 140., 2019.5.28., 6. o.

22

(38)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

38

(39)  HL L 168., 2014.6.7., 29. o.

39

---

| 2020.11.13. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 384/180 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.13.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 384/180

---

Az Európai Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – a független ellenőr jelentése

(2020/C 384/02)

Vélemény

| I. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | az Európai Uniónak a Bizottság által 2020. június 26-án jóváhagyott konszolidált beszámolója, amely a 2019. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (2) áll; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

az Európai Uniónak a Bizottság által 2020. június 26-án jóváhagyott konszolidált beszámolója, amely a 2019. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (2) áll;

| b) | a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében.

A beszámoló megbízhatósága

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| II. | Véleményünk szerint az Európai Uniónak (EU) a 2019. december 31-ével záruló évre vonatkozó konszolidált beszámolója minden lényeges szempontból híven, a költségvetési rendeletnek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően tükrözi az Unió 2019. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. |
| --- | --- |

II.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

Bevételek

| Vélemény a bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről









  III. | Véleményünk szerint a 2019. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

Vélemény a bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

III.

Kiadások

| Elutasító vélemény a kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről









  IV. | Véleményünk szerint – „A kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről adott elutasító vélemény alapja” című bekezdésben tárgyaltak jelentősége miatt – a 2019. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolóban elfogadott kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi. |
| --- | --- |

Elutasító vélemény a kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről

IV.

A vélemény alapja

| V. | Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai (ISA) és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai (ISSAI) szerint végeztük. A Számvevőszék e standardokban és kódexekben előírt felelősségét jelentésünknek az ellenőr felelősségével foglalkozó része fejti ki részletesebben. A hivatalos könyvvizsgálóknak a Nemzetközi Számviteli Etikai Standard Testület által kiadott etikai kódexe szerinti függetlenségi követelményeket betartottuk és az ezekben előírt etikai kötelezettségeinknek is eleget tettünk. Meggyőződésünk, hogy a megszerzett ellenőrzési bizonyíték elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk kialakításához. |
| --- | --- |

V.

A kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről adott elutasító vélemény alapja

| VI. | A 2019. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolóban elfogadott kiadások átfogó becsült hibaszintje 2,7 %. E kiadások jelentős részét – több mint felét – lényeges hibaszint jellemzi. Ez főként a költségtérítésen alapuló kiadásokat érinti, amelyek esetében a becsült hibaszint 4,9 %. Nagyrészt a kohéziós kiadások növekedésének köszönhetően ezek a kiadások 2019-ben 66,9 milliárd euróra nőttek és ellenőrzési sokaságunk 53,1 %-át teszik ki (3). Az általunk feltárt hibák hatásai ezért lényegesek és az adott év elfogadott kiadásaira nézve általános érvényűek. |
| --- | --- |

VI.

Fontosabb ellenőrzési témák

Megvizsgáltuk a nyugdíjfizetési, illetve egyéb munkavállalói juttatásokra irányuló kötelezettséget

| VII. | Az Unió mérlegében 2019 végén 97,7 milliárd euró összegű nyugdíjra és más munkavállalói juttatásra vonatkozó kötelezettség szerepel, ami a 2019. évi összes kötelezettség (251,5 milliárd euró) közel 40 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Ezeknek a nyugdíjakra képzett céltartalékkal és az egyéb munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos kötelezettségeknek a legnagyobb része (83,8 milliárd euró) az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó nyugdíjrendszerhez (PSEO) kapcsolódik. A beszámolóban szereplő kötelezettség annak az összegnek felel meg, amelyet a meglévő öregséginyugdíj-fizetési kötelezettségek teljesítésére szolgáló nyugdíjalapba kellett volna befizetni, amennyiben létrehoztak volna ilyen alapot (4). Ez az összeg az öregségi nyugdíjakon kívül az uniós alkalmazottak rokkantsági, özvegyi és árvasági nyugdíjait is fedezi. A nyugdíjjárulékokat az Unió költségvetésére terhelik. A tagállamok együttesen garantálják a járulékok kifizetését, és a járulékok finanszírozásával kapcsolatos költségekhez egyharmad arányban a tisztviselők is hozzájárulnak. Az Eurostat ezt a kötelezettséget a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője nevében, a Bizottság aktuáriusi tanácsadói által értékelt paraméterek alkalmazásával számítja ki. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | A nyugdíjakra képzett céltartalékkal és az egyéb munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos kötelezettségeknek a második legnagyobb részét (11,8 milliárd euró) az Uniónak a közös betegségbiztosítási rendszerrel (JSIS) kapcsolatos becsült kötelezettségei teszik ki. Ez a kötelezettség az uniós alkalmazottak azon egészségügyi ellátásainak költségeihez kapcsolódik, amelyeket a munkavállalók foglalkoztatását követő időszak alatt kell kifizetni (a hozzájárulások levonását követően). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Ellenőrzésünk részeként a nyugdíjfizetési kötelezettség kapcsán megvizsgáltuk az aktuáriusi feltételezéseket és az ezekből következő értékelést. Vizsgálatunkhoz a külső aktuáriusi szakértőknek egy PSEO-tanulmány elkészítéséhez végzett munkáját vettük alapul. Ellenőriztük a számszerű adatokat, a biztosításmatematikai paramétereket, a kötelezettség kiszámítását, valamint azoknak a konszolidált mérlegben való bemutatását és a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzéseket. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Megállapítjuk, hogy a nyugdíj- és egyéb munkavállalói juttatásokra vonatkozó teljes kötelezettség konszolidált mérlegben szereplő teljes becsült összege valós. Ezt a becslést – a mögöttes adatok megbízhatóságát is beleértve – folyamatosan felülvizsgáljuk. |
| --- | --- |

XI.

Értékeltük a beszámolóban bemutatott jelentős év végi becsléseket

| XII. | 2019 végén a kedvezményezetteknél felmerült, de még be nem jelentett támogatható kiadások becsült összege 105,7 milliárd euró volt (2018 végén: 99,8 milliárd euró). A Bizottság ezeket az összegeket elhatárolt költségként szerepeltette (5). |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | 2019 végén a megosztott irányítású pénzügyi eszközök és támogatási rendszerek fel nem használt becsült összege 6,9 milliárd euróval szerepelt a beszámolókban (2018 vége: 6,5 milliárd euró), ez a mérlegben „a tagállamoknak fizetett egyéb előlegek” néven szerepel. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Az év végi becslések értékeléséhez megvizsgáltuk a Bizottság által az elhatárolás kiszámításához létrehozott rendszert és a legtöbb kifizetést végrehajtó főigazgatóságok esetében megbizonyosodtunk annak helyességéről és teljeskörűségéről. A számlákból és előfinanszírozásokból vett mintánkra irányuló munkánk során megvizsgáltuk a vonatkozó elhatárolásokra vonatkozó számításokat, hogy megállapítsuk a hibásan megállapított elhatárolt kiadások kockázatát. A becslések elkészítéséhez alkalmazott általános módszertanról további magyarázatokat kértünk a Bizottság számviteli részlegétől. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Megállapítjuk, hogy az elhatárolt kiadások és a tagállamoknak fizetett egyéb előlegek konszolidált mérlegben szereplő teljes becsült összege valós. |
| --- | --- |

XV.

Felmértük, milyen hatással lehetnek a mérleget követő események a beszámolóra

| XVI. 2020. | február 1. óta az Egyesült Királyság többé nem uniós tagállam. A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből való kilépéséről szóló megállapodás (a továbbiakban: a kilépési megállapodás) két fél közötti megkötését követően az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy eleget tesz az uniós tagságából eredő, a jelenlegi és a korábbi többéves pénzügyi keretek szerinti valamennyi pénzügyi kötelezettségének. |
| --- | --- |

XVI. 2020.

| XVII. | Nem tártunk fel az Egyesült Királyság kilépésével kapcsolatos olyan eseményt, amely a beszámolás időpontját követő eseményekre vonatkozó nemzetközi számviteli standardok értelmében szükségessé tette volna az Unió 2019. évi konszolidált éves beszámolójának kiigazítását (6). |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | Bár a COVID-19 járvány súlyosan érintette a tagállamok gazdaságát és államháztartását, a beszámolóban szereplő számadatok kiigazítását nem tette szükségessé (7) (azaz „korrekciót nem igénylő eseménynek” minősül). A válságra való reagálás keretében a Bizottság által javasolt kezdeményezések azonban végrehajtásuk esetén befolyásolhatják a következő beszámolási időszakokra vonatkozó pénzügyi kimutatásokat. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | A jelenlegi helyzet alapján nem áll fenn olyan pénzügyi hatás, amelyet az Unió 2019. évi konszolidált éves beszámolójában szerepeltetni kellene, és megállapításunk szerint a 2019. december 31-i helyzetre vonatkozó beszámoló megfelelően tükrözi a mérleget követő eseményeket. |
| --- | --- |

XIX.

Egyéb

| XX. | Az „egyéb információk” megadásáért a vezetőség felel. Az „egyéb információkhoz” tartozik a „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése”, a konszolidált beszámoló és arról készített jelentésünk azonban nem. A konszolidált beszámolóról szóló véleményünk nem vonatkozik az egyéb információkra, ezekre vonatkozóan nem fogalmazunk meg bizonyossági következtetést. A konszolidált beszámolóra irányuló ellenőrzésünkkel összefüggésben feladatunk az egyéb információk elolvasása és annak megállapítása, hogy azok lényeges eltérést mutatnak-e a konszolidált beszámolóhoz vagy az ellenőrzés során szerzett ismereteinkhez képest, illetve egyéb módon úgy tűnik-e, hogy lényeges hibát tartalmaznak. Ha megállapítjuk, hogy az egyéb információk lényeges hibás állítást tartalmaznak, arról kötelesek vagyunk beszámolni. E tekintetben azonban nincsen miről beszámolnunk. |
| --- | --- |

XX.

A vezetőség felelőssége

| XXI. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a költségvetési rendelet értelmében a vezetőség felel az Unió konszolidált beszámolójának a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelő elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatósági előírásoknak (jogszabályok, rendeletek, elvek, szabályok és standardok). Az Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | A konszolidált beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy az Unió képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben az ezt érintő ügyek közzététele, valamint az, hogy a beszámolót a tevékenység folytatásának feltételezésével készítse el, kivéve, ha a vezetőségnek szándékában áll megszüntetni a jogalanyt vagy beszüntetni a működését, vagy amikor nem áll előtte ezen kívül más reális lehetőség. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | A Bizottság felelős az Unió pénzügyi beszámolási folyamatának felügyeletéért. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | A költségvetési rendelet (XIII. cím) értelmében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének először a tárgyévet követő év március 31-ig előzetes beszámolóként, majd július 31-ig végleges beszámolóként kell bemutatnia ellenőrzésre az Unió konszolidált beszámolóját. Már az előzetes beszámolónak is megbízható és valós képet kell nyújtania az Unió pénzügyi helyzetéről. Ezért a költségvetési rendelet XIII. címében előírt feladatunk határidőre történő elvégzéséhez elengedhetetlen, hogy az előzetes beszámoló összes elemét végleges számításként mutassák be. Az előzetes és a végleges beszámoló között eltérés elvileg csak a mi észrevételeink nyomán lehetséges. |
| --- | --- |

XXIV.

Az ellenőrnek a konszolidált beszámoló és az annak alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| XXV. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy az Unió konszolidált beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés feltétlenül kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibákat vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják az e konszolidált beszámoló alapján hozott gazdasági döntéseket. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | A bevételek tekintetében a hozzáadottérték-adón (héa) és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját az e források kiszámításának alapját képező makrogazdasági összesítő adatok jelentik. Az ellenőrzés megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására a tagállami hozzájárulások beérkezéséig, illetve az adatoknak a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását vizsgáljuk egészen addig, amíg az összegek beérkeznek a Bizottsághoz és megjelennek a könyvelésben. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed, és – az előlegfizetésektől eltekintve – azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegfizetéseket akkor vizsgáljuk meg, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az intézmény vagy szerv az előlegfizetés elszámolásával elfogadja az igazolást; előfordulhat, hogy erre csak egy későbbi évben kerül sor. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Az ellenőrzés egésze során szakmai megítélésünk szerint és szakmai szkepticizmussal járunk el. Továbbá:






  a) | Azonosítjuk és értékeljük annak kockázatát, hogy – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba fordulhat elő a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, továbbá olyan ellenőrzési bizonyítékokat szerzünk, amelyek elégséges és megfelelő alapot nyújtanak véleményünk kialakításához. Egy csalásból eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés kiszűrése nehezebb, mint a hibából eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés feltárása, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontroll felülbírálását, emiatt az ilyen esetek fel nem tárásának a kockázata is nagyobb. |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

a)

Azonosítjuk és értékeljük annak kockázatát, hogy – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba fordulhat elő a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, továbbá olyan ellenőrzési bizonyítékokat szerzünk, amelyek elégséges és megfelelő alapot nyújtanak véleményünk kialakításához. Egy csalásból eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés kiszűrése nehezebb, mint a hibából eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés feltárása, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontroll felülbírálását, emiatt az ilyen esetek fel nem tárásának a kockázata is nagyobb.

| b) | Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából tesszük. |
| --- | --- |

b)

Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából tesszük.

| c) | Felmérjük, hogy a vezetőség által alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e. |
| --- | --- |

c)

Felmérjük, hogy a vezetőség által alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e.

| d) | Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján egyes eseményekből vagy körülményekből adódóan olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy a jogalany képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink a jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával. |
| --- | --- |

d)

Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján egyes eseményekből vagy körülményekből adódóan olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy a jogalany képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink a jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával.

| e) | Értékeljük a konszolidált beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve valamennyi közölt adatot is, valamint azt, hogy a konszolidált beszámoló híven mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket. |
| --- | --- |

e)

Értékeljük a konszolidált beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve valamennyi közölt adatot is, valamint azt, hogy a konszolidált beszámoló híven mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket.

| f) | Ahhoz, hogy véleményt alakítsunk ki a konszolidált beszámolóról és az alapjául szolgáló tranzakciókról, elegendő és megfelelő ellenőrzési bizonyítékot szerzünk az Európai Unió konszolidációs körébe tartozó intézmények pénzügyi információi tekintetében. Feladatunk az ellenőrzés irányítása, felügyelete és elvégzése, és kizárólagos felelősséget viselünk ellenőri véleményünkért. |
| --- | --- |

f)

Ahhoz, hogy véleményt alakítsunk ki a konszolidált beszámolóról és az alapjául szolgáló tranzakciókról, elegendő és megfelelő ellenőrzési bizonyítékot szerzünk az Európai Unió konszolidációs körébe tartozó intézmények pénzügyi információi tekintetében. Feladatunk az ellenőrzés irányítása, felügyelete és elvégzése, és kizárólagos felelősséget viselünk ellenőri véleményünkért.

| XXIX. | A vezetőséggel közöljük többek között az ellenőrzés tervezett hatókörét, ütemezését és a jelentősebb ellenőrzési megállapításokat, beleértve a belső kontrollrendszerben megállapított jelentős hiányosságokat is. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | Meghatározzuk, hogy a Bizottsággal és más ellenőrzött szervezetekkel megvitatott témák közül melyek voltak a konszolidált beszámoló ellenőrzése során a legjelentősebbek, és minősülnek ezáltal a tárgyidőszak tekintetében fontosabb ellenőrzési témáknak. Ezek a témák jelentésünkben bemutatásra kerülnek, kivéve, ha törvény vagy rendelet kizárja azok nyilvános közzétételét, vagy abban a rendkívül ritka esetben, ha mi határozunk úgy, hogy eltekintünk egy adott téma jelentésünkben való közzétételétől, mert észszerűen feltételezhető, hogy ennek kedvezőtlen következményei meghaladják a közlésből származó közérdekű hasznot. |
| --- | --- |

XXX.

2020. szeptember 24.

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  A konszolidált pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok (beleértve a szegmensenkénti jelentéseket).

1

(2)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések magyarázó megjegyzéseket is tartalmaznak.

2

(3)  További információk 2019. évi éves jelentésünk
  1.21
  –
  1.26
  . bekezdésében olvashatók.

3

1.21

1.26

(4)  Lásd: 39. Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard (IPSAS) – Munkavállalói juttatások. A PSEO esetében a meghatározott juttatási kötelem azon várható jövőbeni kifizetések jelenértékének felel meg, amelyeket az Uniónak folyósítania kell ahhoz, hogy eleget tegyen a munkavállalóknak a tárgyidőszakban és a korábbi időszakokban teljesített szolgálatából eredő nyugdíjfizetési kötelezettségeinek.

4

(5)  Az összeg egyrészt a mérleg „kötelezettségek” oldalán megjelenített 66,9 milliárd euró elhatárolt kiadásból, másrészt a mérleg „eszközök” oldalán megjelenített, az előfinanszírozás értékét csökkentő 38,8 milliárd eurós összegből áll.

5

(6)  Lásd: IPSAS 14 – A beszámolás időpontját követő események.

6

(7)  Lásd: IPSAS 14 – A beszámolás időpontját követő események.

7

---