# Euroopa Liidu C 297/7. s

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 297 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik7. september 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 297

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik7. september 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2020/C 297/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2020/C 297/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2020/C 297/02 | Kohtuasi C-378/16 P: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – Inclusion Alliance for Europe GEIE versus Euroopa Komisjon (Apellatsioonkaebus – Vahekohtuklausel – Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (2007–2013) raames sõlmitud toetuslepingud – Projektid MARE, Senior ja ECRN – Komisjoni otsus alusetult makstud summad tagasi nõuda – Liidu kohtu pädevus) | 2 |
| 2020/C 297/03 | Kohtuasi C-517/17: Euroopa Kohtu (viies koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Bundesverwaltungsgerichti eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Milkiyas Addis versus Bundesrepublik Deutschland (Eelotsusetaotlus – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala – Varjupaigapoliitika – Rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühised nõuded – Direktiiv 2013/32/EL – Artiklid 14 ja 34 – Kohustus anda rahvusvahelise kaitse taotlejale võimalus isiklikuks vestluseks enne vastuvõetamatuks tunnistamise otsuse tegemist – Kohustuse rikkumine esimese astme menetluses – Tagajärjed) | 2 |
| 2020/C 297/04 | Kohtuasi C-584/17 P: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – ADR Center SpA versus Euroopa Komisjon (Apellatsioonkaebus – Vahekohtuklausel – Toetuslepingud, mis on sõlmitud eriprogrammi Tsiviilõigus raames ajavahemikuks 2007 – 2013 – Auditiaruanded, milles seatakse kahtluse alla teatud kulude rahastamiskõlblikkus – Euroopa Komisjoni otsus alusetult makstud summad tagasi nõuda – ELTL artikkel 299 – Komisjoni pädevus võtta lepinguliste suhete raames vastu täitmisele pööratavaid otsuseid – Liidu kohtu pädevus – Tõhus kohtulik kaitse) | 3 |
| 2020/C 297/05 | Kohtuasi C-311/18: Euroopa Kohtu (suurkoda) 16. juuli 2020. aasta otsus (High Courti eelotsusetaotlus – Iirimaa) – Data Protection Commissioner versus Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (Eelotsusetaotlus – Füüsiliste isikute kaitse isikuandmete töötlemisel – Euroopa Liidu põhiõiguste harta – Artiklid 7, 8 ja 47 – Määrus (EL) 2016/679 – Artikli 2 lõige 2 – Kohaldamisala – Isikuandmete edastamine kolmandatesse riikidesse ärilisel eesmärgil – Artikkel 45 – Komisjoni otsus kaitse piisavuse kohta – Artikkel 46 – Edastamine asjakohaste kaitsemeetmete kohaldamisel – Artikkel 58 – Järelevalveasutuste volitused – Edastatud andmete töötlemine kolmanda riigi avaliku võimu asutuste poolt riikliku julgeoleku eesmärgil – Kolmandas riigis tagatud kaitse taseme piisavuse hindamine – Otsus 2010/87/EL – Andmekaitse tüüptingimused isikuandmete edastamiseks kolmandatesse riikidesse – Vastutava töötleja pakutavad asjakohased kaitsemeetmed – Kehtivus – Rakendusotsus (EL) 2016/1250 – ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield tagatud kaitse piisavus – Kehtivus – Kaebus, mille on esitanud füüsiline isik, kelle andmeid on edastatud Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse) | 4 |
| 2020/C 297/06 | Kohtuasi C-549/18: Euroopa Kohtu (suur koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – Euroopa Komisjon versus Rumeenia (Liikmesriigi kohustuste rikkumine – ELTL artikkel 258 – Finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamine – Direktiiv (EL) 2015/849 – Ülevõtmata jätmine ja/või ülevõtmismeetmetest teatamata jätmine – ELTL artikli 260 lõige 3 – Põhisumma väljamõistmise nõue) | 5 |
| 2020/C 297/07 | Kohtuasi C-550/18: Euroopa Kohtu (suurkoda) 16. juuli 2020. aasta otsus – Euroopa Komisjon versus Iirimaa (Liikmesriigi kohustuste rikkumine – ELTL artikkel 258 – Finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamine – Direktiiv (EL) 2015/849 – Ülevõtmata jätmine ja/või ülevõtmismeetmetest teatamata jätmine – ELTL artikli 260 lõige 3 – Põhisumma väljamõistmise nõue) | 6 |
| 2020/C 297/08 | Kohtuasi C-606/18 P: Euroopa Kohtu (teine koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – Nexans France SAS, Nexans SA versus Euroopa Komisjon (Apellatsioonkaebus – Konkurents – Keelatud kokkulepped – Maa- ja veealuste elektrikaablite Euroopa turg – Projektide raames turu jagamine – Määrus (EÜ) nr 1/2003 – Artikkel 20 – Komisjoni kontrollipädevus kartellimenetluses – Õigus andmeid ilma eelneva hindamiseta kopeerida ja seejärel komisjoni ruumides läbi vaadata – Trahvid – Täielik pädevus) | 6 |
| 2020/C 297/09 | Kohtuasi C-610/18: Euroopa Kohtu (suurkoda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Centrale Raad van Beroepi eelotsusetaotlus – Madalmaad) – AFMB Ltd jt versus Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank (Eelotsusetaotlus – Võõrtöötajad – Sotsiaalkindlustus – Kohaldatavad õigusaktid – Määrus (EMÜ) nr 1408/71 – Artikli 14 punkti 2 alapunkt a – Mõiste isik, kes töötab transpordivahendil ettevõtja juures – Määrus (EÜ) nr 883/2004 – Artikli 13 lõike 1 punkt b – Mõiste tööandja – Veoautojuhid, kes tavaliselt töötavad kahes või enamas liikmesriigis või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigis – Veoautojuhid, kes on sõlminud töölepingu ühe ettevõtjaga, kuid on antud nende autojuhtide elukohariigis asuva teise ettevõtja tegelikku alluvusse – Tööandjaks oleva ettevõtja kindlaksmääramine) | 7 |
| 2020/C 297/10 | Kohtuasi C-658/18: Euroopa Kohtu (teine koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Giudice di pace di Bologna eelotsusetaotlus – Itaalia) – UX versus Governo della Repubblica italiana (Eelotsusetaotlus – Vastuvõetavus – ELTL artikkel 267 – Mõiste liikmesriigi kohus – Kriteeriumid – Sotsiaalpoliitika – Direktiiv 2003/88/EÜ – Kohaldamisala – Artikkel 7 – Õigus tasustatud põhipuhkusele – Direktiiv 1999/70/EÜ – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Klauslid 2 ja 3 – Mõiste tähtajaline töötaja – Rahukohtunikud ja kutselised kohtunikud – Erinev kohtlemine – Klausel 4 – Diskrimineerimiskeelu põhimõte – Mõiste objektiivsed põhjused) | 8 |
| 2020/C 297/11 | Kohtuasi C-686/18: Euroopa Kohtu (esimene koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Consiglio di Stato eelotsusetaotlus – Itaalia) – OC jt, Adusbef, Federconsumatori, PB jt, QA jt versus Banca d’Italia, Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero dell’Economia e delle Finanze (Eelotsusetaotlus – Vastuvõetavus – ELTL artikkel 63 ja järgnevad artiklid – Kapitali vaba liikumine – ELTL artikkel 107 ja järgnevad artiklid – Riigiabi – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 16 ja 17 – Ettevõtlusvabadus – Omandiõigus – Määrus (EL) nr 575/2013 – Krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded – Artikkel 29 – Määrus (EL) nr 1024/2013 – Artikli 6 lõige 4 – Krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve – Euroopa Keskpangale (EKP) antud eriülesanded – Delegeeritud määrus (EL) nr 241/2014 – Regulatiivsed tehnilised standardid, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid – Riigisisesed õigusnormid, mis näevad ette vara ülempiiri ühistupangana asutatud rahvapankadele ja mis lubavad piirata osalusest loobuvate liikmete õigust ühistuosakute tagasivõtmisele) | 9 |
| 2020/C 297/12 | Kohtuasi C-714/18 P: Euroopa Kohtu (teine koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – ACTC GmbH versus Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO), Taiga AB (Apellatsioonkaebus – Euroopa Liidu kaubamärk – Määrus (EÜ) nr 207/2009 – Euroopa Liidu sõnamärgi tigha registreerimise taotlus – Varasema Euroopa Liidu kaubamärgi TAIGA omaniku vastulause – Registreerimistaotluse osaline tagasilükkamine – Artikli 8 lõike 1 punkt b – Segiajamise tõenäosuse hindamine – Vastandatud tähiste kontseptuaalse sarnasuse hindamine – Artikli 42 lõige 2 – Varasema kaubamärgi tegeliku kasutamise tõendamine – Tõend kasutamise kohta vaid osa kaupade või teenuste puhul – Kauba iseseisva alamkategooria kindlakstegemine) | 10 |
| 2020/C 297/13 | Kohtuasi C-771/18: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – Euroopa Komisjon versus Ungari (Liikmesriigi kohustuste rikkumine – Elektrienergia ja maagaasi siseturud – Elektri ja maagaasi ülekandevõrgud – Juurdepääsu tingimused – Määrus (EÜ) nr 714/2009 – Artikli 14 lõige 1 – Määrus (EÜ) nr 715/2009 – Artikli 13 lõige 1 – Kulud – Võrgutasude kehtestamine – Direktiiv 2009/72/EÜ – Artikli 37 lõige 17 – Direktiiv 2009/73/EÜ – Artikli 41 lõige 17 – Riigisisesed õiguskaitsevahendid – Tõhusa kohtuliku kaitse põhimõte) | 10 |
| 2020/C 297/14 | Kohtuasi C-73/19: Euroopa Kohtu (esimene koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Hof van beroep te Antwerpeni eelotsusetaotlus – Belgia) – Belgische Staat, keda esindab Minister van Werk, Economie en Consumenten, kelle valitsemisalas on Buitenlandse handel, ja Directeur-Generaal van de Algemene Directie Controle en Bemiddeling van de FOD Economie, K.M.O., Middenstand en Energie, nüüd Algemene Directie Economische Inspectie, Directeur-Generaal van de Algemene Directie Controle en Bemiddeling van de FOD Economie, K.M.O., Middenstand en Energie, nüüd Algemene Directie Economische Inspectie versus Movic BV, Events Belgium BV, Leisure Tickets & Activities International BV (Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Määrus (EL) nr 1215/2012 – Artikli 1 lõige 1 – Kohaldamisala – Mõiste tsiviil- ja kaubandusasjad – Nõue ebaausate kaubandustavade lõpetamiseks, mille on esitanud ametiasutus tarbijate huvide kaitseks) | 11 |
| 2020/C 297/15 | Kohtuasi C-80/19: Euroopa Kohtu (esimene koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Lietuvos Aukščiausiasis Teismase eelotsusetaotlus – Leedu) – menetlus, mille algatamist taotles E. E. (Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Määrus (EL) nr 650/2012 – Kohaldamisala – Mõiste piiriülese mõjuga pärimisasi – Mõiste surnu harilik viibimiskoht – Artikli 3 lõige 2 – Mõiste kohus – Notarite alluvus kohtualluvuse eeskirjadele – Artikli 3 lõike 1 punktid g ja i – Mõisted otsus ja ametlik dokument – Artiklid 5, 7 ja 22 – Kohtualluvuse kokkulepe ja pärimisasjale kohaldatava õiguse valik – Artikli 83 lõiked 2 ja 4 – Üleminekusätted) | 12 |
| 2020/C 297/16 | Kohtuasi C-97/19: Euroopa Kohtu (teine koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Finanzgericht Düsseldorfi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Pfeifer & Langen GmbH & Co. KG versus Hauptzollamt Köln (Eelotsusetaotlus – Tolliseadustik – Tollideklaratsioonid – Seadustiku artikkel 78 – Tollideklaratsioonis muudatuste tegemine – Deklarandi nimi – Deklarandi isikut puudutavate andmete muutmine, mille eesmärk on näidata kaudse esindussuhte olemasolu – Selle isiku kaudne esindamine, kellele on väljastatud impordilitsents) | 13 |
| 2020/C 297/17 | Kohtuasi C-129/19: Euroopa Kohtu (suurkoda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Corte suprema di cassazione eelotsusetaotlus – Itaalia) – Presidenza del Consiglio dei Ministri versus BV (Eelotsusetaotlus – Direktiiv 2004/80/EÜ – Artikli 12 lõige 2 – Tahtlike vägivallakuritegude ohvrite riigisisesed hüvitisskeemid, mis tagavad õiglase ja asjakohase hüvitise – Kohaldamisala – Ohver, kes elab liikmesriigis, kus pandi toime tahtlik vägivallakuritegu – Kohustus hõlmata see ohver riigisisese hüvitisskeemiga – Mõiste õiglane ja asjakohane hüvitis – Liikmesriikide vastutus liidu õiguse rikkumise korral) | 13 |
| 2020/C 297/18 | Liidetud kohtuasjad C-133/19, C-136/19 ja C-137/19: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Conseil d’État’ eelotsusetaotlus – Belgia) – B. M. M. (C-133/19 ja C-136/19), B. S. (C-133/19), B. M. (C-136/19), B. M. O. (C-137/19) versus État belge (Eelotsusetaotlus – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala – Sisserändepoliitika – Perekonna taasühinemise õigus – Direktiiv 2003/86/EÜ – Artikli 4 lõige 1 – Mõiste alaealine – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 24 lõige 2 – Lapse parimad huvid – Põhiõiguste harta artikkel 47 – Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile – Perekonna taasühinemist taotleva isiku lapsed, kes on saanud täisealiseks perekonna taasühinemise taotluse rahuldamata jätmise otsuse vastu algatatud haldusmenetluse või kohtumenetluse ajal) | 14 |
| 2020/C 297/19 | Liidetud kohtuasjad C-224/19 ja C-259/19: Euroopa Kohtu (neljas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Juzgado de Primera Instancia no 17 de Palma de Mallorca ja Juzgado de Primera Instancia e Instrucción de Ceuta eelotsusetaotlused – Hispaania) – CY vs. Caixabank SA (C-224/19), LG, PK vs. Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA (C-259/19) (Eelotsusetaotlus – Tarbijakaitse – Direktiiv 93/13/EMÜ – Artiklid 6 ja 7 – Tarbijalepingud – Hüpoteeklaenud – Ebaõiglased tingimused – Lepingutingimus, millega kohustatakse laenusaajat kandma kõik hüpoteegi seadmise või kustutamisega seotud kulud – Nimetatud lepingutingimuste tühisuse tuvastamise tagajärjed – Liikmesriigi kohtu pädevus ebaõiglaseks hinnatud lepingutingimuse olemasolul – Kulude jaotus – Asendamine riigisisese õiguse sätetega – Artikli 3 lõige 1 – Lepingutingimuste ebaõigluse hindamine – Artikli 4 lõige 2 – Lepingu põhiobjekti või hinna ja tasu sobivusega seotud tingimuste väljaarvamine – Tingimus – Artikkel 5 – Kohustus koostada lepingutingimused lihtsas ja arusaadavas keeles – Kohtukulud – Aegumine – Tõhususe põhimõte) | 15 |
| 2020/C 297/20 | Kohtuasi C-249/19: Euroopa Kohtu (esimene koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Tribunalul Bucureşti eelotsusetaotlus – Rumeenia) – JE versus KF (Eelotsusetaotlus – Määrus (EL) nr 1259/2010 – Tõhustatud koostöö abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas – Ühtsed eeskirjad – Artikkel 10 – Kohtu asukohariigi õiguse kohaldamine) | 16 |
| 2020/C 297/21 | Kohtuasi C-253/19: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Tribunal da Relação de Guimarãesi eelotsusetaotlus – Portugal) – MH, NI versus OJ, Novo Banco SA (Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Maksejõuetusmenetlused – Määrus (EL) 2015/848 – Artikkel 3 – Rahvusvaheline kohtualluvus – Võlgniku põhihuvide kese – Iseseisva äri- või kutsetegevusega mitte tegelev füüsiline isik – Ümberlükatav eeldus, et selle isiku põhihuvide kese on tema alalises elukohas – Eelduse ümberlükkamine – Olukord, kus võlgniku ainus kinnisasi asub väljaspool alalise elukoha liikmesriiki) | 16 |
| 2020/C 297/22 | Kohtuasi C-411/19: Euroopa Kohtu (kuues koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio eelotsusetaotlus – Itaalia) – WWF Italia o.n.l.u.s. jt versus Presidenza del Consiglio dei Ministri, Azienda Nazionale Autonoma Strade SpA (ANAS) (Eelotsusetaotlus – Keskkond – Direktiiv 92/43/EMÜ – Artikkel 6 – Looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse – Erikaitsealad – Teelõigu ehitamine – Selle mõju hindamine, mida see projekt avaldab asjaomasele erikaitsealale – Luba – Üldiste huvide seisukohast eriti mõjuvad põhjused) | 17 |
| 2020/C 297/23 | Kohtuasi C-424/19: Euroopa Kohtu (kuues koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Curtea de Apel Bucureşti eelotsusetaotlus – Rumeenia) – Cabinet de avocat UR versus Administraţia Sector 3 a Finanţelor Publice prin Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti, Administraţia Sector 3 a Finanţelor Publice, MJ, NK (Eelotsusetaotlus – Direktiiv 2006/112/EÜ – Käibemaks – Artikli 9 lõige 1 – Mõiste maksukohustuslane – Advokaadina tegutsev isik – Lõplik kohtuotsus – Kohtuotsuse seadusjõu põhimõte – Selle põhimõtte ulatus olukorras, kus asjaomane otsus on vastuolus liidu õigusega) | 18 |
| 2020/C 297/24 | Kohtuasi C-496/19: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Commissione tributaria regionale della Campania eelotsusetaotlus – Itaalia) – Antonio Capaldo SpA versus Agenzia delle dogane e dei monopoli – Ufficio delle dogane di Salerno (Eelotsusetaotlus – Tolliliit – Ühenduse tolliseadustik – Määrus (EMÜ) nr 2913/92 – Kaupade kontroll – Tollideklaratsiooni muutmise taotlus – Tollivormistusjärgne läbivaatamine) | 19 |
| 2020/C 297/25 | Kohtuasi C-686/19: Euroopa Kohtu (kuues koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Augstākā tiesa (Senāts) eelotsusetaotlus – Läti) – SIA Soho Groupversus Patērētāju tiesību aizsardzības centrs (Eelotsusetaotlus – Tarbijakaitse – Tarbijakrediidilepingud – Direktiiv 2008/48/EÜ – Mõiste krediidi kogukulu tarbijale – Krediidi pikendamisega seotud kulud) | 19 |
| 2020/C 297/26 | Kohtuasi C-436/19 P: Abaco Energy SA jt 6. juunil 2019. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (üheksas koda) 25. märtsi 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-186/18: Abaco Energy jt versus komisjon | 20 |
| 2020/C 297/27 | Kohtuasi C-176/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Alba Iulia (Rumeenia) 7. aprillil 2020 – SC Avio Lucos SRL versus Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură – Centrul judeţean Dolj, Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură (APIA) – Aparat Central | 20 |
| 2020/C 297/28 | Kohtuasi C-179/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Bucureşti (Rumeenia) 7. aprillil 2020 – Fondul Proprietatea SA versus Guvernul României, SC Complexul Energetic Hunedoara SA, în insolvență, Compania Naţională de Transport a Energiei Electrice Transelectrica SA, SC Complexul Energetic Oltenia SA | 21 |
| 2020/C 297/29 | Kohtuasi C-182/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Suceava (Rumeenia) 23. aprillil 2020 – BE, DT versus Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Suceava, Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Iaşi, Accer Ipurl Suceva – BE ja EP pankrotihaldur | 22 |
| 2020/C 297/30 | Kohtuasi C-217/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Overijssel (Madalmaad) 25. mail 2020 – XXXX versus Staatssecretaris van Financiën | 22 |
| 2020/C 297/31 | Kohtuasi C-218/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Mureş (Rumeenia) 27. mail 2020 – Sindicatul Lucrătorilor din Transporturi, TD versus SC Samidani Trans SRL | 23 |
| 2020/C 297/32 | Kohtuasi C-225/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Constanţa (Rumeenia) 29. mail 2020 – Euro Delta Danube Srl versus Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură – Centrul Judeţean Tulcea | 23 |
| 2020/C 297/33 | Kohtuasi C-233/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberster Gerichtshof (Austria) 4. juunil 2020 – WD versus job-medium GmbH (likvideerimisel) | 24 |
| 2020/C 297/34 | Kohtuasi C-237/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 5. juunil 2020 – Federatie Nederlandse Vakbeweging versus Heiploeg Seafood International BV, Heitrans International BV | 25 |
| 2020/C 297/35 | Kohtuasi C-241/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal de première instance du Luxembourg (Belgia) 5. juunil 2020 – BJ versus État belge | 26 |
| 2020/C 297/36 | Kohtuasi C-245/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Midden-Nederland (Madalmaad) 29. mail 2020 – X, Z versus Autoriteit Persoonsgegevens | 27 |
| 2020/C 297/37 | Kohtuasi C-246/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank van eerste aanleg Oost-Vlaanderen, Afdeling Gent (Belgia) 3. juunil 2020 – Openbaar Ministerie versus EA | 28 |
| 2020/C 297/38 | Kohtuasi C-251/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 10. juunil 2020 – Gtflix Tv versus DR | 28 |
| 2020/C 297/39 | Kohtuasi C-253/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van beroep te Brussel (Belgia) 9. juunil 2020 – Impexeco N.V. versus Novartis AG | 29 |
| 2020/C 297/40 | Kohtuasi C-254/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van beroep te Brussel (Belgia) 9. juunil 2020 – PI Pharma NV versus Novartis AG, Novartis Pharma NV | 29 |
| 2020/C 297/41 | Kohtuasi C-269/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 18. juunil 2020 – Finanzamt T versus S | 30 |
| 2020/C 297/42 | Kohtuasi C-274/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Giudice di pace di Massa (Itaalia) 19. juunil 2020 – GN ja WX versus Prefettura di Massa Carrara – Ufficio Territoriale del Governo di Massa Carrara | 31 |
| 2020/C 297/43 | Kohtuasi C-283/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal du travail francophone de Bruxelles (Belgia) 25. juunil 2020 – CO, ME, GC ja veel 42 hagejat versus MJ, Euroopa Komisjon, Euroopa välisteenistus, Euroopa Liidu Nõukogu, Eulex Kosovo | 32 |
| 2020/C 297/44 | Kohtuasi C-288/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Judiciaire – Bobigny (Prantsusmaa) 30. juunil 2020. aastal – BNP Paribas Personal Finance SA versus ZD | 32 |
| 2020/C 297/45 | Kohtuasi C-289/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour d’appel de Paris (Prantsusmaa) 30. juunil 2020 – IB versus FA | 34 |
| 2020/C 297/46 | Kohtuasi C-290/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Satversmes tiesa (Läti) 30. juunil 2020. aastal – AS Latvijas Gāze versus Latvijas Republikas Saeima, Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija | 34 |
| 2020/C 297/47 | Kohtuasi C-299/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Prantsusmaa) 6. juulil 2020 – Icade Promotion Logement SAS versus Ministère de l’Action et des Comptes publics | 35 |
| 2020/C 297/48 | Kohtuasi C-328/20: 22. juulil 2020 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Austria Vabariik | 36 |
| 2020/C 297/49 | Kohtuasi C-331/20: Volotea, SA 22. juulil 2020. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda laiendatud koosseisus) 13. mai 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-607/17: Volotea versus komisjon | 37 |
| 2020/C 297/50 | Kohtuasi C-343/20 P: easyJet Airline Co. Ltd 23. juulil 2020. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda laiendatud koosseisus) 13. mai 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-8/18: easyJet Airline versus komisjon | 38 |
| | Üldkohus |
| 2020/C 297/51 | Kohtuasi T-371/20: 15. juunil 2020 esitatud hagi – Pollinis France versus komisjon | 39 |
| 2020/C 297/52 | Kohtuasi T-381/20: 20. juunil 2020 esitatud hagi – Datax versus REA | 39 |
| 2020/C 297/53 | Kohtuasi T-392/20: 19. juunil 2020 esitatud hagi – Flašker versus komisjon | 40 |
| 2020/C 297/54 | Kohtuasi T-404/20: 27. juunil 2020 esitatud hagi – Global Translation Solutions versus komisjon | 41 |
| 2020/C 297/55 | Kohtuasi T-415/20: 3. juulil 2020 esitatud hagi – KT versus EIP | 42 |
| 2020/C 297/56 | Kohtuasi T-425/20: 3. juulil 2020 esitatud hagi – KU versus Euroopa välisteenistus | 43 |
| 2020/C 297/57 | Kohtuasi T-435/20: 7. juulil 2020 esitatud hagi – JR versus komisjon | 44 |
| 2020/C 297/58 | Kohtuasi T-440/20: 10. juulil 2020 esitatud hagi – Jindal Saw ja Jindal Saw Italia versus komisjon | 44 |
| 2020/C 297/59 | Kohtuasi T-441/20: 10. juulil 2020 esitatud hagi – Jindal Saw ja Jindal Saw Italia versus komisjon | 45 |
| 2020/C 297/60 | Kohtuasi T-442/20: 13. juulil 2020 esitatud hagi – Grangé ja Van Strydonck versus EUIPO – Nema (âme) | 46 |
| 2020/C 297/61 | Kohtuasi T-443/20: 13. juulil 2020 esitatud hagi – Sanford versus EUIPO – Avery Zweckform (Labels) | 46 |
| 2020/C 297/62 | Kohtuasi T-457/20: 13. juulil 2020 esitatud hagi – VeriGraft versus EASME | 47 |
| 2020/C 297/63 | Kohtuasi T-464/20: 21. juulil 2020 esitatud hagi – Eggy Food versus EUIPO (YOUR DAILY PROTEIN) | 48 |
| 2020/C 297/64 | Kohtuasi T-474/20: 24. juulil 2020 esitatud hagi – LD versus komisjon | 48 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2020/C 297/02

Kohtuasi C-378/16 P: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – Inclusion Alliance for Europe GEIE versus Euroopa Komisjon (Apellatsioonkaebus – Vahekohtuklausel – Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (2007–2013) raames sõlmitud toetuslepingud – Projektid MARE, Senior ja ECRN – Komisjoni otsus alusetult makstud summad tagasi nõuda – Liidu kohtu pädevus)

versus

2

2020/C 297/03

Kohtuasi C-517/17: Euroopa Kohtu (viies koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Bundesverwaltungsgerichti eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Milkiyas Addis versus Bundesrepublik Deutschland (Eelotsusetaotlus – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala – Varjupaigapoliitika – Rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühised nõuded – Direktiiv 2013/32/EL – Artiklid 14 ja 34 – Kohustus anda rahvusvahelise kaitse taotlejale võimalus isiklikuks vestluseks enne vastuvõetamatuks tunnistamise otsuse tegemist – Kohustuse rikkumine esimese astme menetluses – Tagajärjed)

versus

2

2020/C 297/04

Kohtuasi C-584/17 P: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – ADR Center SpA versus Euroopa Komisjon (Apellatsioonkaebus – Vahekohtuklausel – Toetuslepingud, mis on sõlmitud eriprogrammi Tsiviilõigus raames ajavahemikuks 2007 – 2013 – Auditiaruanded, milles seatakse kahtluse alla teatud kulude rahastamiskõlblikkus – Euroopa Komisjoni otsus alusetult makstud summad tagasi nõuda – ELTL artikkel 299 – Komisjoni pädevus võtta lepinguliste suhete raames vastu täitmisele pööratavaid otsuseid – Liidu kohtu pädevus – Tõhus kohtulik kaitse)

versus

3

2020/C 297/05

Kohtuasi C-311/18: Euroopa Kohtu (suurkoda) 16. juuli 2020. aasta otsus (High Courti eelotsusetaotlus – Iirimaa) – Data Protection Commissioner versus Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems (Eelotsusetaotlus – Füüsiliste isikute kaitse isikuandmete töötlemisel – Euroopa Liidu põhiõiguste harta – Artiklid 7, 8 ja 47 – Määrus (EL) 2016/679 – Artikli 2 lõige 2 – Kohaldamisala – Isikuandmete edastamine kolmandatesse riikidesse ärilisel eesmärgil – Artikkel 45 – Komisjoni otsus kaitse piisavuse kohta – Artikkel 46 – Edastamine asjakohaste kaitsemeetmete kohaldamisel – Artikkel 58 – Järelevalveasutuste volitused – Edastatud andmete töötlemine kolmanda riigi avaliku võimu asutuste poolt riikliku julgeoleku eesmärgil – Kolmandas riigis tagatud kaitse taseme piisavuse hindamine – Otsus 2010/87/EL – Andmekaitse tüüptingimused isikuandmete edastamiseks kolmandatesse riikidesse – Vastutava töötleja pakutavad asjakohased kaitsemeetmed – Kehtivus – Rakendusotsus (EL) 2016/1250 – ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield tagatud kaitse piisavus – Kehtivus – Kaebus, mille on esitanud füüsiline isik, kelle andmeid on edastatud Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse)

versus

4

2020/C 297/06

Kohtuasi C-549/18: Euroopa Kohtu (suur koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – Euroopa Komisjon versus Rumeenia (Liikmesriigi kohustuste rikkumine – ELTL artikkel 258 – Finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamine – Direktiiv (EL) 2015/849 – Ülevõtmata jätmine ja/või ülevõtmismeetmetest teatamata jätmine – ELTL artikli 260 lõige 3 – Põhisumma väljamõistmise nõue)

versus

5

2020/C 297/07

Kohtuasi C-550/18: Euroopa Kohtu (suurkoda) 16. juuli 2020. aasta otsus – Euroopa Komisjon versus Iirimaa (Liikmesriigi kohustuste rikkumine – ELTL artikkel 258 – Finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamine – Direktiiv (EL) 2015/849 – Ülevõtmata jätmine ja/või ülevõtmismeetmetest teatamata jätmine – ELTL artikli 260 lõige 3 – Põhisumma väljamõistmise nõue)

versus

6

2020/C 297/08

Kohtuasi C-606/18 P: Euroopa Kohtu (teine koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – Nexans France SAS, Nexans SA versus Euroopa Komisjon (Apellatsioonkaebus – Konkurents – Keelatud kokkulepped – Maa- ja veealuste elektrikaablite Euroopa turg – Projektide raames turu jagamine – Määrus (EÜ) nr 1/2003 – Artikkel 20 – Komisjoni kontrollipädevus kartellimenetluses – Õigus andmeid ilma eelneva hindamiseta kopeerida ja seejärel komisjoni ruumides läbi vaadata – Trahvid – Täielik pädevus)

versus

6

2020/C 297/09

Kohtuasi C-610/18: Euroopa Kohtu (suurkoda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Centrale Raad van Beroepi eelotsusetaotlus – Madalmaad) – AFMB Ltd jt versus Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank (Eelotsusetaotlus – Võõrtöötajad – Sotsiaalkindlustus – Kohaldatavad õigusaktid – Määrus (EMÜ) nr 1408/71 – Artikli 14 punkti 2 alapunkt a – Mõiste isik, kes töötab transpordivahendil ettevõtja juures – Määrus (EÜ) nr 883/2004 – Artikli 13 lõike 1 punkt b – Mõiste tööandja – Veoautojuhid, kes tavaliselt töötavad kahes või enamas liikmesriigis või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigis – Veoautojuhid, kes on sõlminud töölepingu ühe ettevõtjaga, kuid on antud nende autojuhtide elukohariigis asuva teise ettevõtja tegelikku alluvusse – Tööandjaks oleva ettevõtja kindlaksmääramine)

versus

7

2020/C 297/10

Kohtuasi C-658/18: Euroopa Kohtu (teine koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Giudice di pace di Bologna eelotsusetaotlus – Itaalia) – UX versus Governo della Repubblica italiana (Eelotsusetaotlus – Vastuvõetavus – ELTL artikkel 267 – Mõiste liikmesriigi kohus – Kriteeriumid – Sotsiaalpoliitika – Direktiiv 2003/88/EÜ – Kohaldamisala – Artikkel 7 – Õigus tasustatud põhipuhkusele – Direktiiv 1999/70/EÜ – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Klauslid 2 ja 3 – Mõiste tähtajaline töötaja – Rahukohtunikud ja kutselised kohtunikud – Erinev kohtlemine – Klausel 4 – Diskrimineerimiskeelu põhimõte – Mõiste objektiivsed põhjused)

versus

8

2020/C 297/11

Kohtuasi C-686/18: Euroopa Kohtu (esimene koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Consiglio di Stato eelotsusetaotlus – Itaalia) – OC jt, Adusbef, Federconsumatori, PB jt, QA jt versus Banca d’Italia, Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero dell’Economia e delle Finanze (Eelotsusetaotlus – Vastuvõetavus – ELTL artikkel 63 ja järgnevad artiklid – Kapitali vaba liikumine – ELTL artikkel 107 ja järgnevad artiklid – Riigiabi – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 16 ja 17 – Ettevõtlusvabadus – Omandiõigus – Määrus (EL) nr 575/2013 – Krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded – Artikkel 29 – Määrus (EL) nr 1024/2013 – Artikli 6 lõige 4 – Krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve – Euroopa Keskpangale (EKP) antud eriülesanded – Delegeeritud määrus (EL) nr 241/2014 – Regulatiivsed tehnilised standardid, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid – Riigisisesed õigusnormid, mis näevad ette vara ülempiiri ühistupangana asutatud rahvapankadele ja mis lubavad piirata osalusest loobuvate liikmete õigust ühistuosakute tagasivõtmisele)

versus

9

2020/C 297/12

Kohtuasi C-714/18 P: Euroopa Kohtu (teine koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – ACTC GmbH versus Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO), Taiga AB (Apellatsioonkaebus – Euroopa Liidu kaubamärk – Määrus (EÜ) nr 207/2009 – Euroopa Liidu sõnamärgi tigha registreerimise taotlus – Varasema Euroopa Liidu kaubamärgi TAIGA omaniku vastulause – Registreerimistaotluse osaline tagasilükkamine – Artikli 8 lõike 1 punkt b – Segiajamise tõenäosuse hindamine – Vastandatud tähiste kontseptuaalse sarnasuse hindamine – Artikli 42 lõige 2 – Varasema kaubamärgi tegeliku kasutamise tõendamine – Tõend kasutamise kohta vaid osa kaupade või teenuste puhul – Kauba iseseisva alamkategooria kindlakstegemine)

versus

10

2020/C 297/13

Kohtuasi C-771/18: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – Euroopa Komisjon versus Ungari (Liikmesriigi kohustuste rikkumine – Elektrienergia ja maagaasi siseturud – Elektri ja maagaasi ülekandevõrgud – Juurdepääsu tingimused – Määrus (EÜ) nr 714/2009 – Artikli 14 lõige 1 – Määrus (EÜ) nr 715/2009 – Artikli 13 lõige 1 – Kulud – Võrgutasude kehtestamine – Direktiiv 2009/72/EÜ – Artikli 37 lõige 17 – Direktiiv 2009/73/EÜ – Artikli 41 lõige 17 – Riigisisesed õiguskaitsevahendid – Tõhusa kohtuliku kaitse põhimõte)

versus

10

2020/C 297/14

Kohtuasi C-73/19: Euroopa Kohtu (esimene koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Hof van beroep te Antwerpeni eelotsusetaotlus – Belgia) – Belgische Staat, keda esindab Minister van Werk, Economie en Consumenten, kelle valitsemisalas on Buitenlandse handel, ja Directeur-Generaal van de Algemene Directie Controle en Bemiddeling van de FOD Economie, K.M.O., Middenstand en Energie, nüüd Algemene Directie Economische Inspectie, Directeur-Generaal van de Algemene Directie Controle en Bemiddeling van de FOD Economie, K.M.O., Middenstand en Energie, nüüd Algemene Directie Economische Inspectie versus Movic BV, Events Belgium BV, Leisure Tickets & Activities International BV (Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Määrus (EL) nr 1215/2012 – Artikli 1 lõige 1 – Kohaldamisala – Mõiste tsiviil- ja kaubandusasjad – Nõue ebaausate kaubandustavade lõpetamiseks, mille on esitanud ametiasutus tarbijate huvide kaitseks)

versus

11

2020/C 297/15

Kohtuasi C-80/19: Euroopa Kohtu (esimene koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Lietuvos Aukščiausiasis Teismase eelotsusetaotlus – Leedu) – menetlus, mille algatamist taotles E. E. (Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Määrus (EL) nr 650/2012 – Kohaldamisala – Mõiste piiriülese mõjuga pärimisasi – Mõiste surnu harilik viibimiskoht – Artikli 3 lõige 2 – Mõiste kohus – Notarite alluvus kohtualluvuse eeskirjadele – Artikli 3 lõike 1 punktid g ja i – Mõisted otsus ja ametlik dokument – Artiklid 5, 7 ja 22 – Kohtualluvuse kokkulepe ja pärimisasjale kohaldatava õiguse valik – Artikli 83 lõiked 2 ja 4 – Üleminekusätted)

12

2020/C 297/16

Kohtuasi C-97/19: Euroopa Kohtu (teine koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Finanzgericht Düsseldorfi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Pfeifer & Langen GmbH & Co. KG versus Hauptzollamt Köln (Eelotsusetaotlus – Tolliseadustik – Tollideklaratsioonid – Seadustiku artikkel 78 – Tollideklaratsioonis muudatuste tegemine – Deklarandi nimi – Deklarandi isikut puudutavate andmete muutmine, mille eesmärk on näidata kaudse esindussuhte olemasolu – Selle isiku kaudne esindamine, kellele on väljastatud impordilitsents)

versus

13

2020/C 297/17

Kohtuasi C-129/19: Euroopa Kohtu (suurkoda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Corte suprema di cassazione eelotsusetaotlus – Itaalia) – Presidenza del Consiglio dei Ministri versus BV (Eelotsusetaotlus – Direktiiv 2004/80/EÜ – Artikli 12 lõige 2 – Tahtlike vägivallakuritegude ohvrite riigisisesed hüvitisskeemid, mis tagavad õiglase ja asjakohase hüvitise – Kohaldamisala – Ohver, kes elab liikmesriigis, kus pandi toime tahtlik vägivallakuritegu – Kohustus hõlmata see ohver riigisisese hüvitisskeemiga – Mõiste õiglane ja asjakohane hüvitis – Liikmesriikide vastutus liidu õiguse rikkumise korral)

versus

13

2020/C 297/18

Liidetud kohtuasjad C-133/19, C-136/19 ja C-137/19: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Conseil d’État’ eelotsusetaotlus – Belgia) – B. M. M. (C-133/19 ja C-136/19), B. S. (C-133/19), B. M. (C-136/19), B. M. O. (C-137/19) versus État belge (Eelotsusetaotlus – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala – Sisserändepoliitika – Perekonna taasühinemise õigus – Direktiiv 2003/86/EÜ – Artikli 4 lõige 1 – Mõiste alaealine – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 24 lõige 2 – Lapse parimad huvid – Põhiõiguste harta artikkel 47 – Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile – Perekonna taasühinemist taotleva isiku lapsed, kes on saanud täisealiseks perekonna taasühinemise taotluse rahuldamata jätmise otsuse vastu algatatud haldusmenetluse või kohtumenetluse ajal)

versus

14

2020/C 297/19

Liidetud kohtuasjad C-224/19 ja C-259/19: Euroopa Kohtu (neljas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Juzgado de Primera Instancia no 17 de Palma de Mallorca ja Juzgado de Primera Instancia e Instrucción de Ceuta eelotsusetaotlused – Hispaania) – CY vs. Caixabank SA (C-224/19), LG, PK vs. Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA (C-259/19) (Eelotsusetaotlus – Tarbijakaitse – Direktiiv 93/13/EMÜ – Artiklid 6 ja 7 – Tarbijalepingud – Hüpoteeklaenud – Ebaõiglased tingimused – Lepingutingimus, millega kohustatakse laenusaajat kandma kõik hüpoteegi seadmise või kustutamisega seotud kulud – Nimetatud lepingutingimuste tühisuse tuvastamise tagajärjed – Liikmesriigi kohtu pädevus ebaõiglaseks hinnatud lepingutingimuse olemasolul – Kulude jaotus – Asendamine riigisisese õiguse sätetega – Artikli 3 lõige 1 – Lepingutingimuste ebaõigluse hindamine – Artikli 4 lõige 2 – Lepingu põhiobjekti või hinna ja tasu sobivusega seotud tingimuste väljaarvamine – Tingimus – Artikkel 5 – Kohustus koostada lepingutingimused lihtsas ja arusaadavas keeles – Kohtukulud – Aegumine – Tõhususe põhimõte)

o

vs

vs

15

2020/C 297/20

Kohtuasi C-249/19: Euroopa Kohtu (esimene koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Tribunalul Bucureşti eelotsusetaotlus – Rumeenia) – JE versus KF (Eelotsusetaotlus – Määrus (EL) nr 1259/2010 – Tõhustatud koostöö abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas – Ühtsed eeskirjad – Artikkel 10 – Kohtu asukohariigi õiguse kohaldamine)

versus

16

2020/C 297/21

Kohtuasi C-253/19: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Tribunal da Relação de Guimarãesi eelotsusetaotlus – Portugal) – MH, NI versus OJ, Novo Banco SA (Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Maksejõuetusmenetlused – Määrus (EL) 2015/848 – Artikkel 3 – Rahvusvaheline kohtualluvus – Võlgniku põhihuvide kese – Iseseisva äri- või kutsetegevusega mitte tegelev füüsiline isik – Ümberlükatav eeldus, et selle isiku põhihuvide kese on tema alalises elukohas – Eelduse ümberlükkamine – Olukord, kus võlgniku ainus kinnisasi asub väljaspool alalise elukoha liikmesriiki)

versus

16

2020/C 297/22

Kohtuasi C-411/19: Euroopa Kohtu (kuues koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio eelotsusetaotlus – Itaalia) – WWF Italia o.n.l.u.s. jt versus Presidenza del Consiglio dei Ministri, Azienda Nazionale Autonoma Strade SpA (ANAS) (Eelotsusetaotlus – Keskkond – Direktiiv 92/43/EMÜ – Artikkel 6 – Looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse – Erikaitsealad – Teelõigu ehitamine – Selle mõju hindamine, mida see projekt avaldab asjaomasele erikaitsealale – Luba – Üldiste huvide seisukohast eriti mõjuvad põhjused)

versus

17

2020/C 297/23

Kohtuasi C-424/19: Euroopa Kohtu (kuues koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Curtea de Apel Bucureşti eelotsusetaotlus – Rumeenia) – Cabinet de avocat UR versus Administraţia Sector 3 a Finanţelor Publice prin Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti, Administraţia Sector 3 a Finanţelor Publice, MJ, NK (Eelotsusetaotlus – Direktiiv 2006/112/EÜ – Käibemaks – Artikli 9 lõige 1 – Mõiste maksukohustuslane – Advokaadina tegutsev isik – Lõplik kohtuotsus – Kohtuotsuse seadusjõu põhimõte – Selle põhimõtte ulatus olukorras, kus asjaomane otsus on vastuolus liidu õigusega)

versus

18

2020/C 297/24

Kohtuasi C-496/19: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Commissione tributaria regionale della Campania eelotsusetaotlus – Itaalia) – Antonio Capaldo SpA versus Agenzia delle dogane e dei monopoli – Ufficio delle dogane di Salerno (Eelotsusetaotlus – Tolliliit – Ühenduse tolliseadustik – Määrus (EMÜ) nr 2913/92 – Kaupade kontroll – Tollideklaratsiooni muutmise taotlus – Tollivormistusjärgne läbivaatamine)

versus

19

2020/C 297/25

Kohtuasi C-686/19: Euroopa Kohtu (kuues koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Augstākā tiesa (Senāts) eelotsusetaotlus – Läti) – SIA Soho Groupversus Patērētāju tiesību aizsardzības centrs (Eelotsusetaotlus – Tarbijakaitse – Tarbijakrediidilepingud – Direktiiv 2008/48/EÜ – Mõiste krediidi kogukulu tarbijale – Krediidi pikendamisega seotud kulud)

versus

19

2020/C 297/26

Kohtuasi C-436/19 P: Abaco Energy SA jt 6. juunil 2019. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (üheksas koda) 25. märtsi 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-186/18: Abaco Energy jt versus komisjon

versus

20

2020/C 297/27

Kohtuasi C-176/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Alba Iulia (Rumeenia) 7. aprillil 2020 – SC Avio Lucos SRL versus Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură – Centrul judeţean Dolj, Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură (APIA) – Aparat Central

versus

20

2020/C 297/28

Kohtuasi C-179/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Bucureşti (Rumeenia) 7. aprillil 2020 – Fondul Proprietatea SA versus Guvernul României, SC Complexul Energetic Hunedoara SA, în insolvență, Compania Naţională de Transport a Energiei Electrice Transelectrica SA, SC Complexul Energetic Oltenia SA

versus

21

2020/C 297/29

Kohtuasi C-182/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Suceava (Rumeenia) 23. aprillil 2020 – BE, DT versus Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Suceava, Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Iaşi, Accer Ipurl Suceva – BE ja EP pankrotihaldur

versus

22

2020/C 297/30

Kohtuasi C-217/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Overijssel (Madalmaad) 25. mail 2020 – XXXX versus Staatssecretaris van Financiën

versus

22

2020/C 297/31

Kohtuasi C-218/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Mureş (Rumeenia) 27. mail 2020 – Sindicatul Lucrătorilor din Transporturi, TD versus SC Samidani Trans SRL

versus

23

2020/C 297/32

Kohtuasi C-225/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Constanţa (Rumeenia) 29. mail 2020 – Euro Delta Danube Srl versus Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură – Centrul Judeţean Tulcea

versus

23

2020/C 297/33

Kohtuasi C-233/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberster Gerichtshof (Austria) 4. juunil 2020 – WD versus job-medium GmbH (likvideerimisel)

versus

24

2020/C 297/34

Kohtuasi C-237/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 5. juunil 2020 – Federatie Nederlandse Vakbeweging versus Heiploeg Seafood International BV, Heitrans International BV

versus

25

2020/C 297/35

Kohtuasi C-241/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal de première instance du Luxembourg (Belgia) 5. juunil 2020 – BJ versus État belge

versus

26

2020/C 297/36

Kohtuasi C-245/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Midden-Nederland (Madalmaad) 29. mail 2020 – X, Z versus Autoriteit Persoonsgegevens

versus

27

2020/C 297/37

Kohtuasi C-246/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank van eerste aanleg Oost-Vlaanderen, Afdeling Gent (Belgia) 3. juunil 2020 – Openbaar Ministerie versus EA

versus

28

2020/C 297/38

Kohtuasi C-251/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 10. juunil 2020 – Gtflix Tv versus DR

versus

28

2020/C 297/39

Kohtuasi C-253/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van beroep te Brussel (Belgia) 9. juunil 2020 – Impexeco N.V. versus Novartis AG

versus

29

2020/C 297/40

Kohtuasi C-254/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van beroep te Brussel (Belgia) 9. juunil 2020 – PI Pharma NV versus Novartis AG, Novartis Pharma NV

versus

29

2020/C 297/41

Kohtuasi C-269/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 18. juunil 2020 – Finanzamt T versus S

versus

30

2020/C 297/42

Kohtuasi C-274/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Giudice di pace di Massa (Itaalia) 19. juunil 2020 – GN ja WX versus Prefettura di Massa Carrara – Ufficio Territoriale del Governo di Massa Carrara

versus

31

2020/C 297/43

Kohtuasi C-283/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal du travail francophone de Bruxelles (Belgia) 25. juunil 2020 – CO, ME, GC ja veel 42 hagejat versus MJ, Euroopa Komisjon, Euroopa välisteenistus, Euroopa Liidu Nõukogu, Eulex Kosovo

versus

32

2020/C 297/44

Kohtuasi C-288/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Judiciaire – Bobigny (Prantsusmaa) 30. juunil 2020. aastal – BNP Paribas Personal Finance SA versus ZD

versus

32

2020/C 297/45

Kohtuasi C-289/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour d’appel de Paris (Prantsusmaa) 30. juunil 2020 – IB versus FA

versus

34

2020/C 297/46

Kohtuasi C-290/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Satversmes tiesa (Läti) 30. juunil 2020. aastal – AS Latvijas Gāze versus Latvijas Republikas Saeima, Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija

versus

34

2020/C 297/47

Kohtuasi C-299/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Prantsusmaa) 6. juulil 2020 – Icade Promotion Logement SAS versus Ministère de l’Action et des Comptes publics

versus

35

2020/C 297/48

Kohtuasi C-328/20: 22. juulil 2020 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Austria Vabariik

versus

36

2020/C 297/49

Kohtuasi C-331/20: Volotea, SA 22. juulil 2020. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda laiendatud koosseisus) 13. mai 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-607/17: Volotea versus komisjon

versus

37

2020/C 297/50

Kohtuasi C-343/20 P: easyJet Airline Co. Ltd 23. juulil 2020. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda laiendatud koosseisus) 13. mai 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-8/18: easyJet Airline versus komisjon

versus

38

Üldkohus

2020/C 297/51

Kohtuasi T-371/20: 15. juunil 2020 esitatud hagi – Pollinis France versus komisjon

versus

39

2020/C 297/52

Kohtuasi T-381/20: 20. juunil 2020 esitatud hagi – Datax versus REA

versus

39

2020/C 297/53

Kohtuasi T-392/20: 19. juunil 2020 esitatud hagi – Flašker versus komisjon

versus

40

2020/C 297/54

Kohtuasi T-404/20: 27. juunil 2020 esitatud hagi – Global Translation Solutions versus komisjon

versus

41

2020/C 297/55

Kohtuasi T-415/20: 3. juulil 2020 esitatud hagi – KT versus EIP

versus

42

2020/C 297/56

Kohtuasi T-425/20: 3. juulil 2020 esitatud hagi – KU versus Euroopa välisteenistus

versus

43

2020/C 297/57

Kohtuasi T-435/20: 7. juulil 2020 esitatud hagi – JR versus komisjon

versus

44

2020/C 297/58

Kohtuasi T-440/20: 10. juulil 2020 esitatud hagi – Jindal Saw ja Jindal Saw Italia versus komisjon

versus

44

2020/C 297/59

Kohtuasi T-441/20: 10. juulil 2020 esitatud hagi – Jindal Saw ja Jindal Saw Italia versus komisjon

versus

45

2020/C 297/60

Kohtuasi T-442/20: 13. juulil 2020 esitatud hagi – Grangé ja Van Strydonck versus EUIPO – Nema (âme)

versus

46

2020/C 297/61

Kohtuasi T-443/20: 13. juulil 2020 esitatud hagi – Sanford versus EUIPO – Avery Zweckform (Labels)

versus

46

2020/C 297/62

Kohtuasi T-457/20: 13. juulil 2020 esitatud hagi – VeriGraft versus EASME

versus

47

2020/C 297/63

Kohtuasi T-464/20: 21. juulil 2020 esitatud hagi – Eggy Food versus EUIPO (YOUR DAILY PROTEIN)

versus

48

2020/C 297/64

Kohtuasi T-474/20: 24. juulil 2020 esitatud hagi – LD versus komisjon

versus

48

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2020/C 297/01)

Viimane väljaanne

ELT C 287, 31.8.2020

Eelmised väljaanded

ELT C 279, 24.8.2020

ELT C 271, 17.8.2020

ELT C 262, 10.8.2020

ELT C 255, 3.8.2020

ELT C 247, 27.7.2020

ELT C 240, 20.7.2020

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex’is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/2

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – Inclusion Alliance for Europe GEIE versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-378/16 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Vahekohtuklausel - Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (2007–2013) raames sõlmitud toetuslepingud - Projektid MARE, Senior ja ECRN - Komisjoni otsus alusetult makstud summad tagasi nõuda - Liidu kohtu pädevus)

(2020/C 297/02)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Apellant: Inclusion Alliance for Europe GEIE (esindajad: avvocati A. D’Amico ja S. Famiani)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon (esindajad: F. Moro, S. Delaude ja L. Di Paolo, hiljem F. Moro ja S. Delaude, keda abistas avvocato D. Gullo,

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 21. aprilli 2016. aasta määrus Inclusion Alliance for Europe vs. komisjon (T-539/13, ei avaldata, EU:T:2016:235). |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 21. aprilli 2016. aasta määrus Inclusion Alliance for Europe vs. komisjon (T-539/13, ei avaldata, EU:T:2016:235).

| 2. | Suunata kohtuasi T-539/13 tagasi Euroopa Liidu Üldkohtusse. |
| --- | --- |

2.

Suunata kohtuasi T-539/13 tagasi Euroopa Liidu Üldkohtusse.

| 3. | Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi. |
| --- | --- |

3.

Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi.

---

(1)  ELT C 326, 5.9.2016.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/2

---

Euroopa Kohtu (viies koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Bundesverwaltungsgerichti eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Milkiyas Addis versus Bundesrepublik Deutschland

(Kohtuasi C-517/17) (1)

(Eelotsusetaotlus - Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala - Varjupaigapoliitika - Rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühised nõuded - Direktiiv 2013/32/EL - Artiklid 14 ja 34 - Kohustus anda rahvusvahelise kaitse taotlejale võimalus isiklikuks vestluseks enne vastuvõetamatuks tunnistamise otsuse tegemist - Kohustuse rikkumine esimese astme menetluses - Tagajärjed)

(2020/C 297/03)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesverwaltungsgericht

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Milkiyas Addis

Vastustaja: Bundesrepublik Deutschland

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta artikleid 14 ja 34 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt see, kui rikutakse kohustust anda rahvusvahelise kaitse taotlejale võimalus isiklikuks vestluseks enne selle direktiivi artikli 33 lõike 2 punkti a alusel vastuvõetamatuse otsuse tegemist, ei too kaasa selle otsuse tühistamist ja asja tagasisaatmist menetlevale ametiasutusele, välja arvatud juhul, kui need õigusnormid annavad taotlejale otsuse edasikaebamise menetluses võimaluse esitada isiklikult kõik vastuargumendid selle otsuse suhtes ärakuulamisel, mille käigus järgitakse kohaldatavaid tingimusi ja põhitagatisi, mis on kehtestatud selle direktiivi artikliga 15, ja kui need argumendid ei saa seda otsust muuta.

---

(1)  ELT C 392, 20.11.2017.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/3

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – ADR Center SpA versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-584/17 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Vahekohtuklausel - Toetuslepingud, mis on sõlmitud eriprogrammi „Tsiviilõigus“ raames ajavahemikuks 2007 – 2013 - Auditiaruanded, milles seatakse kahtluse alla teatud kulude rahastamiskõlblikkus - Euroopa Komisjoni otsus alusetult makstud summad tagasi nõuda - ELTL artikkel 299 - Komisjoni pädevus võtta lepinguliste suhete raames vastu täitmisele pööratavaid otsuseid - Liidu kohtu pädevus - Tõhus kohtulik kaitse)

(2020/C 297/04)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: ADR Center SpA (esindajad: avocats A. Guillerme ja T. Bontinck)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Estrada de Solà ja A Katsimerou)

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Jätta kaks kolmandikku ADR Center SpA kohtukuludest tema enda kanda ning mõista talt välja kaks kolmandikku Euroopa Komisjoni kohtukuludest. |
| --- | --- |

2.

Jätta kaks kolmandikku ADR Center SpA kohtukuludest tema enda kanda ning mõista talt välja kaks kolmandikku Euroopa Komisjoni kohtukuludest.

| 3. | Jätta üks kolmandik Euroopa Komisjoni kohtukuludest tema enda kanda ning mõista talt välja üks kolmandik ADR Center SpA kohtukuludest. |
| --- | --- |

3.

Jätta üks kolmandik Euroopa Komisjoni kohtukuludest tema enda kanda ning mõista talt välja üks kolmandik ADR Center SpA kohtukuludest.

---

(1)  ELT C 5, 8.1.2018.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/4

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 16. juuli 2020. aasta otsus (High Courti eelotsusetaotlus – Iirimaa) – Data Protection Commissioner versus Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems

(Kohtuasi C-311/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Füüsiliste isikute kaitse isikuandmete töötlemisel - Euroopa Liidu põhiõiguste harta - Artiklid 7, 8 ja 47 - Määrus (EL) 2016/679 - Artikli 2 lõige 2 - Kohaldamisala - Isikuandmete edastamine kolmandatesse riikidesse ärilisel eesmärgil - Artikkel 45 - Komisjoni otsus kaitse piisavuse kohta - Artikkel 46 - Edastamine asjakohaste kaitsemeetmete kohaldamisel - Artikkel 58 - Järelevalveasutuste volitused - Edastatud andmete töötlemine kolmanda riigi avaliku võimu asutuste poolt riikliku julgeoleku eesmärgil - Kolmandas riigis tagatud kaitse taseme piisavuse hindamine - Otsus 2010/87/EL - Andmekaitse tüüptingimused isikuandmete edastamiseks kolmandatesse riikidesse - Vastutava töötleja pakutavad asjakohased kaitsemeetmed - Kehtivus - Rakendusotsus (EL) 2016/1250 - ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield tagatud kaitse piisavus - Kehtivus - Kaebus, mille on esitanud füüsiline isik, kelle andmeid on edastatud Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse)

(2020/C 297/05)

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

High Court (Iirimaa)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Data Protection Commissioner

Vastustajad: Facebook Ireland Limited, Maximillian Schrems

Menetluses osalesid: The United States of America, Electronic Privacy Information Centre, BSA Business Software Alliance Inc., Digitaleurope

Resolutsioon

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) artikli 2 lõikeid 1 ja 2 tuleb tõlgendada nii, et selle määruse kohaldamisalasse kuulub olukord, kus liikmesriigis asuv äriühing edastab ärilisel eesmärgil isikuandmeid kolmandas riigis asuvale teisele äriühingule, olenemata asjaolust, et edastamise käigus või järel võivad kõnealuseid andmeid töödelda asjaomase kolmanda riigi ametiasutused avaliku korra, riigikaitse ja riikliku julgeolekuga seotud eesmärkidel. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) artikli 2 lõikeid 1 ja 2 tuleb tõlgendada nii, et selle määruse kohaldamisalasse kuulub olukord, kus liikmesriigis asuv äriühing edastab ärilisel eesmärgil isikuandmeid kolmandas riigis asuvale teisele äriühingule, olenemata asjaolust, et edastamise käigus või järel võivad kõnealuseid andmeid töödelda asjaomase kolmanda riigi ametiasutused avaliku korra, riigikaitse ja riikliku julgeolekuga seotud eesmärkidel.

| 2. | Määruse 2016/679 artikli 46 lõiget 1 ja artikli 46 lõike 2 punkti c tuleb tõlgendada nii, et nende sätetega nõutavad asjakohased kaitsemeetmed, kohtulikult kaitstavad õigused ja tõhusad õiguskaitsevahendid peavad andmesubjektidele, kelle isikuandmeid edastatakse kolmandasse riiki andmekaitse tüüptingimuste alusel, tagama õiguste kaitse, mille tase on sisuliselt samaväärne sellega, mis on Euroopa Liidus tagatud vastavalt kõnealusele määrusele, tõlgendatuna lähtuvalt Euroopa Liidu põhiõiguste hartast. Selleks et hinnata sellise edastamise korral tagatud kaitse taset, tuleb eelkõige arvesse võtta nii Euroopa Liidus asuva vastutava töötleja või tema volitatud töötleja ja kolmandas riigis asuva isikuandmete vastuvõtja vahel kokku lepitud lepingutingimusi kui ka kolmanda riigi õigussüsteemiga seotud asjakohast teavet, mis puudutab selle riigi ametiasutuste võimalust nõnda edastatavatele isikuandmetele juurde pääseda ja mille hulka kuuluvad eelkõige asjaolud, mis on loetletud kõnealuse määruse artikli 45 lõikes 2. |
| --- | --- |

2.

Määruse 2016/679 artikli 46 lõiget 1 ja artikli 46 lõike 2 punkti c tuleb tõlgendada nii, et nende sätetega nõutavad asjakohased kaitsemeetmed, kohtulikult kaitstavad õigused ja tõhusad õiguskaitsevahendid peavad andmesubjektidele, kelle isikuandmeid edastatakse kolmandasse riiki andmekaitse tüüptingimuste alusel, tagama õiguste kaitse, mille tase on sisuliselt samaväärne sellega, mis on Euroopa Liidus tagatud vastavalt kõnealusele määrusele, tõlgendatuna lähtuvalt Euroopa Liidu põhiõiguste hartast. Selleks et hinnata sellise edastamise korral tagatud kaitse taset, tuleb eelkõige arvesse võtta nii Euroopa Liidus asuva vastutava töötleja või tema volitatud töötleja ja kolmandas riigis asuva isikuandmete vastuvõtja vahel kokku lepitud lepingutingimusi kui ka kolmanda riigi õigussüsteemiga seotud asjakohast teavet, mis puudutab selle riigi ametiasutuste võimalust nõnda edastatavatele isikuandmetele juurde pääseda ja mille hulka kuuluvad eelkõige asjaolud, mis on loetletud kõnealuse määruse artikli 45 lõikes 2.

| 3. | Määruse 2016/679 artikli 58 lõike 2 punkte f ja j tuleb tõlgendada nii, et kui puudub Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud kehtiv kaitse piisavuse otsus, peab pädev järelevalveasutus peatama või keelama komisjoni poolt vastu võetud andmekaitse tüüptingimuste alusel toimuva andmete edastamise kolmandasse riiki, kui ta kõiki edastamise asjaolusid arvestades leiab, et selles kolmandas riigis neid tingimusi ei järgita või ei saa järgida ja liidu õigusega, eelkõige selle määruse artiklitega 45 ja 46 ja põhiõiguste hartaga nõutavat edastatavate andmete kaitset ei ole võimalik tagada muude meetmete abil ning liidus asuv vastutav töötleja või tema volitatud töötleja ei ole ise andmete edastamist peatanud või lõpetanud. |
| --- | --- |

3.

Määruse 2016/679 artikli 58 lõike 2 punkte f ja j tuleb tõlgendada nii, et kui puudub Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud kehtiv kaitse piisavuse otsus, peab pädev järelevalveasutus peatama või keelama komisjoni poolt vastu võetud andmekaitse tüüptingimuste alusel toimuva andmete edastamise kolmandasse riiki, kui ta kõiki edastamise asjaolusid arvestades leiab, et selles kolmandas riigis neid tingimusi ei järgita või ei saa järgida ja liidu õigusega, eelkõige selle määruse artiklitega 45 ja 46 ja põhiõiguste hartaga nõutavat edastatavate andmete kaitset ei ole võimalik tagada muude meetmete abil ning liidus asuv vastutav töötleja või tema volitatud töötleja ei ole ise andmete edastamist peatanud või lõpetanud.

| 4. | Komisjoni 5. veebruari 2010. aasta otsuse 2010/87/EL kolmandates riikides asuvatele volitatud töötlejatele isikuandmete edastamise lepingu tüüptingimuste kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ alusel (muudetud komisjoni 16. detsembri 2016. aasta rakendusotsusega (EL) 2016/2297) analüüsimisel põhiõiguste harta artiklite 7, 8 ja 47 alusel ei ilmnenud asjaolusid, mis mõjutaksid selle otsuse kehtivust. |
| --- | --- |

4.

Komisjoni 5. veebruari 2010. aasta otsuse 2010/87/EL kolmandates riikides asuvatele volitatud töötlejatele isikuandmete edastamise lepingu tüüptingimuste kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ alusel (muudetud komisjoni 16. detsembri 2016. aasta rakendusotsusega (EL) 2016/2297) analüüsimisel põhiõiguste harta artiklite 7, 8 ja 47 alusel ei ilmnenud asjaolusid, mis mõjutaksid selle otsuse kehtivust.

| 5. | Komisjoni 12. juuli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1250 isikuandmete kaitse piisavuse kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus Privacy Shield vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ on kehtetu. |
| --- | --- |

5.

Komisjoni 12. juuli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1250 isikuandmete kaitse piisavuse kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus Privacy Shield vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ on kehtetu.

---

(1)  ELT C 249, 16.7.2018.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/5

---

Euroopa Kohtu (suur koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – Euroopa Komisjon versus Rumeenia

(Kohtuasi C-549/18) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - ELTL artikkel 258 - Finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamine - Direktiiv (EL) 2015/849 - Ülevõtmata jätmine ja/või ülevõtmismeetmetest teatamata jätmine - ELTL artikli 260 lõige 3 - Põhisumma väljamõistmise nõue)

(2020/C 297/06)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: T. Scharf, L. Flynn, G. von Rintelen, L. Nicolae ja L. Radu Bouyon)

Kostja: Rumeenia (esindajad: C.-R. Canţăr, E. Gane, L. Liţu ja R. I. Haţieganu, hiljem kolm viimast)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Belgia Kuningriik (esindajad: C. Pochet, P. Cottin ja J.-C. Halleux), Eesti Vabariik (esindaja: N. Grünberg), Prantsuse Vabariik (esindajad: A.-L. Desjonquères, B. Fodda ja J.-L. Carré), Poola Vabariik (esindaja: B. Majczyna)

Resolutsioon

| 1. | Kuna Rumeenia ei ole 8. detsembri 2017. aasta põhjendatud arvamuses määratud tähtaja möödudes vastu võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ, järgimiseks vajalikke õigus- ja haldusnorme ning järelikult ei ole nendest Euroopa Komisjonile teatanud, siis on ta rikkunud direktiivi 2015/849 artiklist 67 talle tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Rumeenia ei ole 8. detsembri 2017. aasta põhjendatud arvamuses määratud tähtaja möödudes vastu võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ, järgimiseks vajalikke õigus- ja haldusnorme ning järelikult ei ole nendest Euroopa Komisjonile teatanud, siis on ta rikkunud direktiivi 2015/849 artiklist 67 talle tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista Rumeenialt Euroopa Komisjoni kasuks välja põhisumma 3 000 000 eurot. |
| --- | --- |

2.

Mõista Rumeenialt Euroopa Komisjoni kasuks välja põhisumma 3 000 000 eurot.

| 3. | Mõista kohtukulud välja Rumeenialt. |
| --- | --- |

3.

Mõista kohtukulud välja Rumeenialt.

| 4. | Jätta Belgia Kuningriigi, Eesti Vabariigi, Prantsuse Vabariigi ja Poola Vabariigi kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

4.

Jätta Belgia Kuningriigi, Eesti Vabariigi, Prantsuse Vabariigi ja Poola Vabariigi kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 381, 22.10.2018.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/6

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 16. juuli 2020. aasta otsus – Euroopa Komisjon versus Iirimaa

(Kohtuasi C-550/18) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - ELTL artikkel 258 - Finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamine - Direktiiv (EL) 2015/849 - Ülevõtmata jätmine ja/või ülevõtmismeetmetest teatamata jätmine - ELTL artikli 260 lõige 3 - Põhisumma väljamõistmise nõue)

(2020/C 297/07)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: T. Scharf, L. Flynn ja G. von Rintelen)

Kostja: Iirimaa (esindajad: G. Hodge, M. Browne ja A. Joyce, keda abistasid G. Gilmore, BL, ja P. McGarry, SC)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Eesti Vabariik (esindaja: N. Grünberg), Prantsuse Vabariik (esindajad: A.-L. Desjonquères, B. Fodda ja J.-L. Carré)

Resolutsioon

| 1. | Kuna Iirimaa ei ole 8. märtsi 2018. aasta põhjendatud arvamuses määratud tähtaja möödudes vastu võtnud kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ, järgimiseks vajalikke õigus- ja haldusnorme ning järelikult ei ole nendest Euroopa Komisjonile teatanud, siis on ta rikkunud direktiivi 2015/849 artiklist 67 talle tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Iirimaa ei ole 8. märtsi 2018. aasta põhjendatud arvamuses määratud tähtaja möödudes vastu võtnud kõiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ, järgimiseks vajalikke õigus- ja haldusnorme ning järelikult ei ole nendest Euroopa Komisjonile teatanud, siis on ta rikkunud direktiivi 2015/849 artiklist 67 talle tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista Iirimaalt Euroopa Komisjoni kasuks välja põhisumma 2 000 000 eurot. |
| --- | --- |

2.

Mõista Iirimaalt Euroopa Komisjoni kasuks välja põhisumma 2 000 000 eurot.

| 3. | Mõista kohtukulud välja Iirimaalt. |
| --- | --- |

3.

Mõista kohtukulud välja Iirimaalt.

| 4. | Jätta Eesti Vabariigi ja Prantsuse Vabariigi kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

4.

Jätta Eesti Vabariigi ja Prantsuse Vabariigi kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 436, 3.12.2018.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/6

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – Nexans France SAS, Nexans SA versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-606/18 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Konkurents - Keelatud kokkulepped - Maa- ja veealuste elektrikaablite Euroopa turg - Projektide raames turu jagamine - Määrus (EÜ) nr 1/2003 - Artikkel 20 - Komisjoni kontrollipädevus kartellimenetluses - Õigus andmeid ilma eelneva hindamiseta kopeerida ja seejärel komisjoni ruumides läbi vaadata - Trahvid - Täielik pädevus)

(2020/C 297/08)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellandid: Nexans France SAS, Nexans SA (esindajad: avocate G. Forwood, solicitor M. Powell ja solicitor A. Rogers)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon (esindajad: C. Giolito, P. Rossi, C. Sjödin ja F. Castilla Contreras)

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Nexans France SASilt ja Nexans SA-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Nexans France SASilt ja Nexans SA-lt.

---

(1)  ELT C 427, 26.11.2018.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/7

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Centrale Raad van Beroepi eelotsusetaotlus – Madalmaad) – AFMB Ltd jt versus Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank

(Kohtuasi C-610/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Võõrtöötajad - Sotsiaalkindlustus - Kohaldatavad õigusaktid - Määrus (EMÜ) nr 1408/71 - Artikli 14 punkti 2 alapunkt a - Mõiste „isik, kes töötab transpordivahendil ettevõtja juures“ - Määrus (EÜ) nr 883/2004 - Artikli 13 lõike 1 punkt b - Mõiste „tööandja“ - Veoautojuhid, kes tavaliselt töötavad kahes või enamas liikmesriigis või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigis - Veoautojuhid, kes on sõlminud töölepingu ühe ettevõtjaga, kuid on antud nende autojuhtide elukohariigis asuva teise ettevõtja tegelikku alluvusse - „Tööandjaks“ oleva ettevõtja kindlaksmääramine)

(2020/C 297/09)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Centrale Raad van Beroep

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitajad: AFMB Ltd jt

Vastustaja apellatsioonimenetluses: Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank

Resolutsioon

Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes (nõukogu 2. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 118/97 muudetud ja ajakohastatud redaktsioonis, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 631/2004) artikli 14 punkti 2 alapunkti a ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrusega (EÜ) nr 465/2012) artikli 13 lõike 1 punkti b alapunkti i tuleb tõlgendada nii, et rahvusvahelisi vedusid tegeva veoautojuhi tööandja nende sätete tähenduses on ettevõtja, kelle tegelikus alluvuses see veoautojuht on, kes on tegelik töötasukulude kandja ja kellel on tegelik voli tema tööleping üles öelda, ja mitte ettevõtja, kellega see veoautojuht on sõlminud töölepingu ja kes on selles lepingus formaalselt määratletud kui selle autojuhi tööandja.

---

(1)  ELT C 455, 17.12.2018.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/8

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Giudice di pace di Bologna eelotsusetaotlus – Itaalia) – UX versus Governo della Repubblica italiana

(Kohtuasi C-658/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Vastuvõetavus - ELTL artikkel 267 - Mõiste „liikmesriigi kohus“ - Kriteeriumid - Sotsiaalpoliitika - Direktiiv 2003/88/EÜ - Kohaldamisala - Artikkel 7 - Õigus tasustatud põhipuhkusele - Direktiiv 1999/70/EÜ - Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta - Klauslid 2 ja 3 - Mõiste „tähtajaline töötaja“ - Rahukohtunikud ja kutselised kohtunikud - Erinev kohtlemine - Klausel 4 - Diskrimineerimiskeelu põhimõte - Mõiste „objektiivsed põhjused“)

(2020/C 297/10)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Giudice di pace di Bologna

Põhikohtuasja pooled

Hageja: UX

Vastustaja: Governo della Repubblica italiana

Resolutsioon

| 1. | ELTL artiklit 267 tuleb tõlgendada nii, et Giudice di pace (rahukohtunik, Itaalia) kuulub mõiste „liikmesriigi kohus“ alla selle artikli tähenduses. |
| --- | --- |

1.

ELTL artiklit 267 tuleb tõlgendada nii, et Giudice di pace (rahukohtunik, Itaalia) kuulub mõiste „liikmesriigi kohus“ alla selle artikli tähenduses.

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta artikli 7 lõiget 1 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 31 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et rahukohtunik, kes oma ülesannete täitmise raames teeb tegelikke ja tulemuslikke töösooritusi, mis ei ole üksnes puhtalt kõrval- ega lisategevus, ja mille eest ta saab hüvitisi, mis on oma laadilt tasu, võib kuuluda mõiste „töötaja“ alla nimetatud sätete tähenduses – seda tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta artikli 7 lõiget 1 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 31 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et rahukohtunik, kes oma ülesannete täitmise raames teeb tegelikke ja tulemuslikke töösooritusi, mis ei ole üksnes puhtalt kõrval- ega lisategevus, ja mille eest ta saab hüvitisi, mis on oma laadilt tasu, võib kuuluda mõiste „töötaja“ alla nimetatud sätete tähenduses – seda tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul.

| 3) | 18. märtsil 1999 sõlmitud raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta, klausli 2 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et selles sättes sisalduv mõiste „tähtajaline töötaja“ võib hõlmata piiratud ajavahemikuks ametisse nimetatud rahukohtunikku, kes oma ülesannete täitmise raames teeb tegelikke ja tulemuslikke töösooritusi, mis ei ole üksnes puhtalt kõrval- ega lisategevus, ja mille eest ta saab hüvitisi, mis on oma laadilt tasu, võib kuuluda mõiste „töötaja“ alla nimetatud sätete tähenduses – seda tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul. |
| --- | --- |

3)

18. märtsil 1999 sõlmitud raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta, klausli 2 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et selles sättes sisalduv mõiste „tähtajaline töötaja“ võib hõlmata piiratud ajavahemikuks ametisse nimetatud rahukohtunikku, kes oma ülesannete täitmise raames teeb tegelikke ja tulemuslikke töösooritusi, mis ei ole üksnes puhtalt kõrval- ega lisategevus, ja mille eest ta saab hüvitisi, mis on oma laadilt tasu, võib kuuluda mõiste „töötaja“ alla nimetatud sätete tähenduses – seda tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul.

| 4) | 18. märtsil 1999 sõlmitud raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud direktiivile 1999/70, klausli 4 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisesed normid, millega ei ole rahukohtunikule nähtud ette õigust 30-päevasele tasustatud põhipuhkusele, nii nagu see on ette nähtud kutselistele kohtunikele, eeldusel, et rahukohtunik kuulub mõiste „tähtajaline töötaja“ alla raamkokkuleppe klausli 2 punkti 1 tähenduses, ja kui ta on võrreldavas olukorras kutselise kohtunikuga, välja arvatud, kui niisugune erinev kohtlemine on põhjendatud nõutud kvalifikatsiooni erinevustega ja nende ülesannete laadiga, mida kõnealustel kohtunikel tuleb täita – seda tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul. |
| --- | --- |

4)

18. märtsil 1999 sõlmitud raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud direktiivile 1999/70, klausli 4 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisesed normid, millega ei ole rahukohtunikule nähtud ette õigust 30-päevasele tasustatud põhipuhkusele, nii nagu see on ette nähtud kutselistele kohtunikele, eeldusel, et rahukohtunik kuulub mõiste „tähtajaline töötaja“ alla raamkokkuleppe klausli 2 punkti 1 tähenduses, ja kui ta on võrreldavas olukorras kutselise kohtunikuga, välja arvatud, kui niisugune erinev kohtlemine on põhjendatud nõutud kvalifikatsiooni erinevustega ja nende ülesannete laadiga, mida kõnealustel kohtunikel tuleb täita – seda tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul.

---

(1)  ELT C 25, 21.1.2019.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/9

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Consiglio di Stato eelotsusetaotlus – Itaalia) – OC jt, Adusbef, Federconsumatori, PB jt, QA jt versus Banca d’Italia, Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero dell’Economia e delle Finanze

(Kohtuasi C-686/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Vastuvõetavus - ELTL artikkel 63 ja järgnevad artiklid - Kapitali vaba liikumine - ELTL artikkel 107 ja järgnevad artiklid - Riigiabi - Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 16 ja 17 - Ettevõtlusvabadus - Omandiõigus - Määrus (EL) nr 575/2013 - Krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded - Artikkel 29 - Määrus (EL) nr 1024/2013 - Artikli 6 lõige 4 - Krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve - Euroopa Keskpangale (EKP) antud eriülesanded - Delegeeritud määrus (EL) nr 241/2014 - Regulatiivsed tehnilised standardid, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid - Riigisisesed õigusnormid, mis näevad ette vara ülempiiri ühistupangana asutatud rahvapankadele ja mis lubavad piirata osalusest loobuvate liikmete õigust ühistuosakute tagasivõtmisele)

(2020/C 297/11)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Stato

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: OC jt, Adusbef, Federconsumatori, PB jt, QA jt

Vastustajad: Banca d’Italia, Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero dell’Economia e delle Finanze

Menetluses osalesid: Banca Popolare di Sondrio ScpA, Veneto Banca ScpA, Banco Popolare – Società Cooperativa, Coordinamento delle associazioni per la tutela dell’ambiente e dei diritti degli utenti e consumatori (Codacons), Banco BPM SpA, Unione di Banche Italiane – Ubi Banca SpA, Banca Popolare di Milano, Amber Capital Italia SGR SpA, RZ jt, Amber Capital UK LLP, Unione di Banche Italiane – Ubi Banca ScpA, Banca Popolare di Vicenza ScpA, Banca Popolare dell’Etruria e del Lazio SC

Resolutsioon

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 575/2013 (krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta) artiklit 29, komisjoni 7. jaanuari 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid) artiklit 10 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 16 ja 17 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis keelavad selles liikmesriigis asuvatel rahvapankadel keelduda omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmisest, kuid mis võimaldavad nendel pankadel piiramata ajaks edasi lükata osalusest loobuvate liikmete ühistuosakute tagasivõtmist ja piirata nende eest tasutavat summat osaliselt või täielikult, kui tagasivõtmise piirangud, mis on otsustatud kehtestada selle õiguse teostamise puhuks, ei lähe kaugemale sellest, mis on asjaomaste pankade usaldatavusnõuete seisukohast vajalik tagamaks, et nende pankade emiteeritud kapitaliinstrumendid oleksid kvalifitseeritavad esimese taseme põhiomavahenditeks, võttes eelkõige arvesse delegeeritud määruse nr 241/2014 artikli 10 lõikes 3 nimetatud asjaolusid, mida tuleb aga kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 575/2013 (krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta) artiklit 29, komisjoni 7. jaanuari 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid) artiklit 10 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 16 ja 17 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis keelavad selles liikmesriigis asuvatel rahvapankadel keelduda omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmisest, kuid mis võimaldavad nendel pankadel piiramata ajaks edasi lükata osalusest loobuvate liikmete ühistuosakute tagasivõtmist ja piirata nende eest tasutavat summat osaliselt või täielikult, kui tagasivõtmise piirangud, mis on otsustatud kehtestada selle õiguse teostamise puhuks, ei lähe kaugemale sellest, mis on asjaomaste pankade usaldatavusnõuete seisukohast vajalik tagamaks, et nende pankade emiteeritud kapitaliinstrumendid oleksid kvalifitseeritavad esimese taseme põhiomavahenditeks, võttes eelkõige arvesse delegeeritud määruse nr 241/2014 artikli 10 lõikes 3 nimetatud asjaolusid, mida tuleb aga kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul.

| 2. | ELTL artiklit 63 ja sellele järgnevaid artikleid tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis kehtestavad vara ülempiiri selles liikmesriigis asutatud rahvapankadele – mis on asutatud ühistuosakutega piirduva vastutusega ühistuna – pangandustegevusega tegelemiseks ja mille ületamisel tuleb see pank ümber kujundada aktsiaseltsiks, vähendada selle vara alla nimetatud künnise või pank likvideerida, kui need õigusnormid on sobivad nendega taotletavate üldise huvi eesmärkide saavutamise tagamiseks ega lähe kaugemale nende saavutamiseks vajalikust, mida tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul. |
| --- | --- |

2.

ELTL artiklit 63 ja sellele järgnevaid artikleid tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis kehtestavad vara ülempiiri selles liikmesriigis asutatud rahvapankadele – mis on asutatud ühistuosakutega piirduva vastutusega ühistuna – pangandustegevusega tegelemiseks ja mille ületamisel tuleb see pank ümber kujundada aktsiaseltsiks, vähendada selle vara alla nimetatud künnise või pank likvideerida, kui need õigusnormid on sobivad nendega taotletavate üldise huvi eesmärkide saavutamise tagamiseks ega lähe kaugemale nende saavutamiseks vajalikust, mida tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul.

---

(1)  ELT C 35, 28.1.2019.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/10

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – ACTC GmbH versus Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO), Taiga AB

(Kohtuasi C-714/18 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Euroopa Liidu kaubamärk - Määrus (EÜ) nr 207/2009 - Euroopa Liidu sõnamärgi tigha registreerimise taotlus - Varasema Euroopa Liidu kaubamärgi TAIGA omaniku vastulause - Registreerimistaotluse osaline tagasilükkamine - Artikli 8 lõike 1 punkt b - Segiajamise tõenäosuse hindamine - Vastandatud tähiste kontseptuaalse sarnasuse hindamine - Artikli 42 lõige 2 - Varasema kaubamärgi tegeliku kasutamise tõendamine - Tõend kasutamise kohta „vaid osa kaupade või teenuste puhul“ - Kauba iseseisva alamkategooria kindlakstegemine)

(2020/C 297/12)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: ACTC GmbH (esindajad: Rechtsanwälte V. Hoene, S. Gantenbrink ja D. Eickemeier)

Teised menetlusosalised: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (esindaja: D. Gája), Taiga AB (esindajad: Rechtsanwälte C. Eckhartt, A. von Mühlendahl, K. Thanbichler-Brandl ja C. Fluhme)

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja ACTC GmbH-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja ACTC GmbH-lt.

---

(1)  ELT C 82, 4.3.2019.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/10

---

Euroopa Kohtu (üheksas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus – Euroopa Komisjon versus Ungari

(Kohtuasi C-771/18) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Elektrienergia ja maagaasi siseturud - Elektri ja maagaasi ülekandevõrgud - Juurdepääsu tingimused - Määrus (EÜ) nr 714/2009 - Artikli 14 lõige 1 - Määrus (EÜ) nr 715/2009 - Artikli 13 lõige 1 - Kulud - Võrgutasude kehtestamine - Direktiiv 2009/72/EÜ - Artikli 37 lõige 17 - Direktiiv 2009/73/EÜ - Artikli 41 lõige 17 - Riigisisesed õiguskaitsevahendid - Tõhusa kohtuliku kaitse põhimõte)

(2020/C 297/13)

Kohtumenetluse keel: ungari

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: O. Beynet ja K. Talabér-Ritz)

Kostja: Ungari (esindajad: M. Z. Fehér ja Z. Wagner, hiljem M. Z. Fehér)

Resolutsioon

| 1. | Kuna Ungari ei ole taganud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile liikmesriigi reguleeriva asutuse määruste, millega kehtestatakse võrgutasud, vastu, siis on ta rikkunud oma kohustusi, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ, artikli 37 lõikest 17 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/73/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ, artikli 41 lõikest 17. |
| --- | --- |

1.

Kuna Ungari ei ole taganud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile liikmesriigi reguleeriva asutuse määruste, millega kehtestatakse võrgutasud, vastu, siis on ta rikkunud oma kohustusi, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ, artikli 37 lõikest 17 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/73/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ, artikli 41 lõikest 17.

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Jätta Euroopa Komisjoni ja Ungari kohtukulud nende enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Euroopa Komisjoni ja Ungari kohtukulud nende enda kanda.

---

(1)  ELT C 139, 15.4.2019.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/11

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Hof van beroep te Antwerpeni eelotsusetaotlus – Belgia) – Belgische Staat, keda esindab Minister van Werk, Economie en Consumenten, kelle valitsemisalas on Buitenlandse handel, ja Directeur-Generaal van de Algemene Directie Controle en Bemiddeling van de FOD Economie, K.M.O., Middenstand en Energie, nüüd Algemene Directie Economische Inspectie, Directeur-Generaal van de Algemene Directie Controle en Bemiddeling van de FOD Economie, K.M.O., Middenstand en Energie, nüüd Algemene Directie Economische Inspectie versus Movic BV, Events Belgium BV, Leisure Tickets & Activities International BV

(Kohtuasi C-73/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Õigusalane koostöö tsiviilasjades - Määrus (EL) nr 1215/2012 - Artikli 1 lõige 1 - Kohaldamisala - Mõiste „tsiviil- ja kaubandusasjad“ - Nõue ebaausate kaubandustavade lõpetamiseks, mille on esitanud ametiasutus tarbijate huvide kaitseks)

(2020/C 297/14)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hof van beroep te Antwerpen

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitajad: Belgische Staat, keda esindab Minister van Werk, Economie en Consumenten, kelle valitsemisalas on Buitenlandse handel, ja Directeur-Generaal van de Algemene Directie Controle en Bemiddeling van de FOD Economie, K.M.O., Middenstand en Energie, nüüd Algemene Directie Economische Inspectie, Directeur-Generaal van de Algemene Directie Controle en Bemiddeling van de FOD Economie, K.M.O., Middenstand en Energie, nüüd Algemene Directie Economische Inspectie

Vastustajad apellatsioonimenetluses: Movic BV, Events Belgium BV, Leisure Tickets & Activities International BV

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 1 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et selles sättes kasutatud mõiste „tsiviil- ja kaubandusasjad“ alla kuulub nõue, mille liikmesriigi ametiasutused on esitanud teises liikmesriigis asutatud ettevõtjate vastu ja milles need asutused paluvad esimese võimalusena, et tuvastataks rikkumised, mis kujutavad endast väidetavalt ebaseaduslikke ebaausaid kaubandustavasid, ja teha ettekirjutus nende rikkumiste lõpetamiseks, ning täiendavalt, et määrataks avaldamismeetmed ja sunniraha.

---

(1)  ELT C 139, 15.4.2019.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/12

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Lietuvos Aukščiausiasis Teismase eelotsusetaotlus – Leedu) – menetlus, mille algatamist taotles E. E.

(Kohtuasi C-80/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Õigusalane koostöö tsiviilasjades - Määrus (EL) nr 650/2012 - Kohaldamisala - Mõiste „piiriülese mõjuga pärimisasi“ - Mõiste „surnu harilik viibimiskoht“ - Artikli 3 lõige 2 - Mõiste „kohus“ - Notarite alluvus kohtualluvuse eeskirjadele - Artikli 3 lõike 1 punktid g ja i - Mõisted „otsus“ ja „ametlik dokument“ - Artiklid 5, 7 ja 22 - Kohtualluvuse kokkulepe ja pärimisasjale kohaldatava õiguse valik - Artikli 83 lõiked 2 ja 4 - Üleminekusätted)

(2020/C 297/15)

Kohtumenetluse keel: leedu

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Lietuvos Aukščiausiasis Teismas

Põhikohtuasja pool

E. E.

Menetluses osalesid: Kauno miesto 4-ojo notaro biuro notarė Virginija Jarienė, K.-D. E.

Resolutsioon

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 650/2012, mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste tunnustamist ja täitmist, ametlike dokumentide vastuvõtmist ja täitmist pärimisasjades ning Euroopa pärimistunnistuse loomist, tuleb tõlgendada nii, et mõiste „piiriülese mõjuga pärimisasi“ hõlmab olukorda, kus surnud isik oli liikmesriigi kodanik, kes elas oma surma ajal teises liikmesriigis, kuid ei olnud katkestanud oma sidemeid esimesena nimetatud liikmesriigiga, kus asub pärandvara moodustav vara, samas kui tema pärijad elavad mõlemas liikmesriigis. Surnud isiku viimase hariliku viibimiskoha selle määruse tähenduses määrab kindlaks pärandiasja lahendav asutus ainult ühes neist liikmesriikidest. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 650/2012, mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste tunnustamist ja täitmist, ametlike dokumentide vastuvõtmist ja täitmist pärimisasjades ning Euroopa pärimistunnistuse loomist, tuleb tõlgendada nii, et mõiste „piiriülese mõjuga pärimisasi“ hõlmab olukorda, kus surnud isik oli liikmesriigi kodanik, kes elas oma surma ajal teises liikmesriigis, kuid ei olnud katkestanud oma sidemeid esimesena nimetatud liikmesriigiga, kus asub pärandvara moodustav vara, samas kui tema pärijad elavad mõlemas liikmesriigis. Surnud isiku viimase hariliku viibimiskoha selle määruse tähenduses määrab kindlaks pärandiasja lahendav asutus ainult ühes neist liikmesriikidest.

| 2. | Määruse nr 650/2012 artikli 3 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et – kui eelotsusetaotluse esitanud kohtu kontroll ei anna teistsugust tulemust – Leedu notarid ei täida riikliku pärimistunnistuse väljastamisel kohtulikke ülesandeid. Siiski peab eelotsusetaotluse esitanud kohus tegema kindlaks, kas need notarid tegutsevad kohtuasutuse poolt delegeeritud volituste alusel või kohtuasutuse alluvuses, mistõttu võib neid määratleda „kohtutena“ selle sätte tähenduses. |
| --- | --- |

2.

Määruse nr 650/2012 artikli 3 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et – kui eelotsusetaotluse esitanud kohtu kontroll ei anna teistsugust tulemust – Leedu notarid ei täida riikliku pärimistunnistuse väljastamisel kohtulikke ülesandeid. Siiski peab eelotsusetaotluse esitanud kohus tegema kindlaks, kas need notarid tegutsevad kohtuasutuse poolt delegeeritud volituste alusel või kohtuasutuse alluvuses, mistõttu võib neid määratleda „kohtutena“ selle sätte tähenduses.

| 3. | Määruse nr 650/2012 artikli 3 lõike 1 punkti g tuleb tõlgendada nii, et juhul, kui eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et Leedu notareid võib määratleda „kohtutena“ selle määruse tähenduses, võib pärimistunnistust, mille nad välja annavad, pidada „otsuseks“ selle sätte tähenduses, mistõttu selle väljastamisel võivad notarid kohaldada nimetatud määruse II peatükis ette nähtud kohtualluvuse eeskirju. |
| --- | --- |

3.

Määruse nr 650/2012 artikli 3 lõike 1 punkti g tuleb tõlgendada nii, et juhul, kui eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et Leedu notareid võib määratleda „kohtutena“ selle määruse tähenduses, võib pärimistunnistust, mille nad välja annavad, pidada „otsuseks“ selle sätte tähenduses, mistõttu selle väljastamisel võivad notarid kohaldada nimetatud määruse II peatükis ette nähtud kohtualluvuse eeskirju.

| 4. | Määruse nr 650/2012 artikleid 4 ja 59 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi notar, keda ei saa määratleda „kohtuna“ selle määruse tähenduses, võib selle määrusega ette nähtud kohtualluvuse eeskirju järgimata väljastada riiklikke pärimistunnistusi. Kui eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et need tunnistused vastavad sama määruse artikli 3 lõike 1 punktis i ette nähtud tingimustele ning neid võib seega pidada „ametlikeks dokumentideks“ selle sätte tähenduses, toob see teistes liikmesriikides kaasa ametlikele dokumentidele määruse nr 650/2012 artikli 59 lõikes 1 ja artikli 60 lõikes 1 omistatud toime. |
| --- | --- |

4.

Määruse nr 650/2012 artikleid 4 ja 59 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi notar, keda ei saa määratleda „kohtuna“ selle määruse tähenduses, võib selle määrusega ette nähtud kohtualluvuse eeskirju järgimata väljastada riiklikke pärimistunnistusi. Kui eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et need tunnistused vastavad sama määruse artikli 3 lõike 1 punktis i ette nähtud tingimustele ning neid võib seega pidada „ametlikeks dokumentideks“ selle sätte tähenduses, toob see teistes liikmesriikides kaasa ametlikele dokumentidele määruse nr 650/2012 artikli 59 lõikes 1 ja artikli 60 lõikes 1 omistatud toime.

| 5. | Määruse nr 650/2012 artikleid 4, 5, 7 ja 22 ning artikli 83 lõikeid 2 ja 4 tuleb tõlgendada nii, et pärandaja tahe ning pärijate vaheline kokkulepe võivad viia selleni, et määratakse kindlaks kohtualluvus pärimisasjades ja kohaldatakse mõne teise liikmesriigi pärimisõigust kui need, mis tuleneks selles määruses sätestatud kriteeriumide kohaldamisest. |
| --- | --- |

5.

Määruse nr 650/2012 artikleid 4, 5, 7 ja 22 ning artikli 83 lõikeid 2 ja 4 tuleb tõlgendada nii, et pärandaja tahe ning pärijate vaheline kokkulepe võivad viia selleni, et määratakse kindlaks kohtualluvus pärimisasjades ja kohaldatakse mõne teise liikmesriigi pärimisõigust kui need, mis tuleneks selles määruses sätestatud kriteeriumide kohaldamisest.

---

(1)  ELT C 148, 29.4.2019.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/13

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Finanzgericht Düsseldorfi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Pfeifer & Langen GmbH & Co. KG versus Hauptzollamt Köln

(Kohtuasi C-97/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Tolliseadustik - Tollideklaratsioonid - Seadustiku artikkel 78 - Tollideklaratsioonis muudatuste tegemine - Deklarandi nimi - Deklarandi isikut puudutavate andmete muutmine, mille eesmärk on näidata kaudse esindussuhte olemasolu - Selle isiku kaudne esindamine, kellele on väljastatud impordilitsents)

(2020/C 297/16)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht Düsseldorf

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Pfeifer & Langen GmbH & Co. KG

Vastustaja: Hauptzollamt Köln

Resolutsioon

Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, artikli 78 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et toll võib rahuldada tollideklaratsiooni muudatuste tegemise taotluse, mille eesmärk on näidata kaudse esindussuhte olemasolu ühelt poolt volitatud esindaja, kes märkis ekslikult, et ta tegutseb üksnes enda nimel ja enda eest, kuigi tal oli impordilitsentsi omava isiku volitus, ja teiselt poolt esindatava vahel, kelle eest deklaratsioon esitati.

---

(1)  ELT C 182, 27.5.2019.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/13

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Corte suprema di cassazione eelotsusetaotlus – Itaalia) – Presidenza del Consiglio dei Ministri versus BV

(Kohtuasi C-129/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Direktiiv 2004/80/EÜ - Artikli 12 lõige 2 - Tahtlike vägivallakuritegude ohvrite riigisisesed hüvitisskeemid, mis tagavad õiglase ja asjakohase hüvitise - Kohaldamisala - Ohver, kes elab liikmesriigis, kus pandi toime tahtlik vägivallakuritegu - Kohustus hõlmata see ohver riigisisese hüvitisskeemiga - Mõiste „õiglane ja asjakohane hüvitis“ - Liikmesriikide vastutus liidu õiguse rikkumise korral)

(2020/C 297/17)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Corte suprema di cassazione

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: Presidenza del Consiglio dei Ministri

Vastustaja: BV

Menetluses osales: Procura della Repubblica di Torino

Resolutsioon

| 1. | Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et normid, mis näevad ette liikmesriigi lepinguvälise vastutuse liidu õiguse rikkumisega tekitatud kahju eest, on kohaldatavad põhjusel, et liikmesriik ei ole õigel ajal üle võtnud nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/80/EÜ, mis käsitleb kuriteoohvritele hüvitise maksmist, artikli 12 lõiget 2, kuriteoohvrite suhtes, kes elavad liikmesriigis, mille territooriumil pandi toime tahtlik vägivallakuritegu. |
| --- | --- |

1.

Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et normid, mis näevad ette liikmesriigi lepinguvälise vastutuse liidu õiguse rikkumisega tekitatud kahju eest, on kohaldatavad põhjusel, et liikmesriik ei ole õigel ajal üle võtnud nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/80/EÜ, mis käsitleb kuriteoohvritele hüvitise maksmist, artikli 12 lõiget 2, kuriteoohvrite suhtes, kes elavad liikmesriigis, mille territooriumil pandi toime tahtlik vägivallakuritegu.

| 2. | Direktiivi 2004/80 artikli 12 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et riigisisese tahtlike vägivallakuritegude ohvrite hüvitisskeemi alusel seksuaalvägivalla ohvritele makstavat kindlasummalist hüvitist ei saa pidada selle sätte tähenduses „õiglaseks ja asjakohaseks“, kui selle suurus on määratud kindlaks, ilma et oleks arvestatud toimepandud kuriteo tagajärgede raskust ohvritele, mistõttu see ei kujuta endast piisavat panust varalise ja mittevaralise kahju hüvitamisse. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 2004/80 artikli 12 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et riigisisese tahtlike vägivallakuritegude ohvrite hüvitisskeemi alusel seksuaalvägivalla ohvritele makstavat kindlasummalist hüvitist ei saa pidada selle sätte tähenduses „õiglaseks ja asjakohaseks“, kui selle suurus on määratud kindlaks, ilma et oleks arvestatud toimepandud kuriteo tagajärgede raskust ohvritele, mistõttu see ei kujuta endast piisavat panust varalise ja mittevaralise kahju hüvitamisse.

---

(1)  ELT C 182, 27.5.2019.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/14

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Conseil d’État’ eelotsusetaotlus – Belgia) – B. M. M. (C-133/19 ja C-136/19), B. S. (C-133/19), B. M. (C-136/19), B. M. O. (C-137/19) versus État belge

(Liidetud kohtuasjad C-133/19, C-136/19 ja C-137/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala - Sisserändepoliitika - Perekonna taasühinemise õigus - Direktiiv 2003/86/EÜ - Artikli 4 lõige 1 - Mõiste „alaealine“ - Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 24 lõige 2 - Lapse parimad huvid - Põhiõiguste harta artikkel 47 - Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile - Perekonna taasühinemist taotleva isiku lapsed, kes on saanud täisealiseks perekonna taasühinemise taotluse rahuldamata jätmise otsuse vastu algatatud haldusmenetluse või kohtumenetluse ajal)

(2020/C 297/18)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Conseil d’État

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: B. M. M. (C-133/19 ja C-136/19), B. S. (C-133/19), B. M. (C-136/19), B. M. O. (C-137/19)

Kostja: État belge

Resolutsioon

| 1. | Nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta artikli 4 lõike 1 esimese lõigu punkti c tuleb tõlgendada nii, et kuupäev, millest tuleb lähtuda selle kindlakstegemisel, kas kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes ei ole abielus, on alaealine laps selle sätte tähenduses, on kuupäev, mil on esitatud perekonnaga taasühinemiseks alaealiste laste riiki sisenemise ja riigis elamise taotlus, mitte kuupäev, mil liikmesriigi pädevad asutused on teinud selle taotluse kohta otsuse, mis võib olla pärast seda, kui taotluse rahuldamata jätmise otsus on vaidlustatud. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta artikli 4 lõike 1 esimese lõigu punkti c tuleb tõlgendada nii, et kuupäev, millest tuleb lähtuda selle kindlakstegemisel, kas kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes ei ole abielus, on alaealine laps selle sätte tähenduses, on kuupäev, mil on esitatud perekonnaga taasühinemiseks alaealiste laste riiki sisenemise ja riigis elamise taotlus, mitte kuupäev, mil liikmesriigi pädevad asutused on teinud selle taotluse kohta otsuse, mis võib olla pärast seda, kui taotluse rahuldamata jätmise otsus on vaidlustatud.

| 2. | Direktiivi 2003/86 artiklit 18 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui alaealise lapse esitatud perekonna taasühinemise taotluse rahuldamata jätmise otsuse peale esitatud kaebus jäetakse vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata ainuüksi põhjusel, et laps on kohtumenetluse ajal saanud täisealiseks. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 2003/86 artiklit 18 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui alaealise lapse esitatud perekonna taasühinemise taotluse rahuldamata jätmise otsuse peale esitatud kaebus jäetakse vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata ainuüksi põhjusel, et laps on kohtumenetluse ajal saanud täisealiseks.

---

(1)  ELT C 164, 13.5.2019.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/15

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Juzgado de Primera Instancia no 17 de Palma de Mallorca ja Juzgado de Primera Instancia e Instrucción de Ceuta eelotsusetaotlused – Hispaania) – CY vs. Caixabank SA (C-224/19), LG, PK vs. Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA (C-259/19)

(Liidetud kohtuasjad C-224/19 ja C-259/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Tarbijakaitse - Direktiiv 93/13/EMÜ - Artiklid 6 ja 7 - Tarbijalepingud - Hüpoteeklaenud - Ebaõiglased tingimused - Lepingutingimus, millega kohustatakse laenusaajat kandma kõik hüpoteegi seadmise või kustutamisega seotud kulud - Nimetatud lepingutingimuste tühisuse tuvastamise tagajärjed - Liikmesriigi kohtu pädevus „ebaõiglaseks“ hinnatud lepingutingimuse olemasolul - Kulude jaotus - Asendamine riigisisese õiguse sätetega - Artikli 3 lõige 1 - Lepingutingimuste ebaõigluse hindamine - Artikli 4 lõige 2 - Lepingu põhiobjekti või hinna ja tasu sobivusega seotud tingimuste väljaarvamine - Tingimus - Artikkel 5 - Kohustus koostada lepingutingimused lihtsas ja arusaadavas keeles - Kohtukulud - Aegumine - Tõhususe põhimõte)

(2020/C 297/19)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotlused esitanud kohtud

Juzgado de Primera Instancia no 17 de Palma de Mallorca, Juzgado de Primera Instancia e Instrucción de Ceuta

Põhikohtuasjade pooled

Hagejad: CY (C-224/19), LG, PK (C-259/19)

Kostjad: Caixabank SA (C-224/19), Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA (C-259/19)

Resolutsioon

| 1. | Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes artikli 6 lõiget 1 ja artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui sellise ebaõiglase lepingutingimuse tühisuse korral, millega pannakse tarbijale kohustus kanda kõik hüpoteegi seadmise ja kustutamisega seotud kulud, keeldub liikmesriigi kohus tarbijale välja mõistmast selle tingimuse alusel tasutud summasid, välja arvatud juhul, kui liikmesriigi õigusnormid, mida tuleb kohaldada nimetatud tingimuse asemel, panevad nende kulude osalise või täieliku maksmise kohustuse tarbijale. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes artikli 6 lõiget 1 ja artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui sellise ebaõiglase lepingutingimuse tühisuse korral, millega pannakse tarbijale kohustus kanda kõik hüpoteegi seadmise ja kustutamisega seotud kulud, keeldub liikmesriigi kohus tarbijale välja mõistmast selle tingimuse alusel tasutud summasid, välja arvatud juhul, kui liikmesriigi õigusnormid, mida tuleb kohaldada nimetatud tingimuse asemel, panevad nende kulude osalise või täieliku maksmise kohustuse tarbijale.

| 2. | Direktiivi 93/13 artiklit 3, artikli 4 lõiget 2 ja artiklit 5 tuleb tõlgendada nii, et mõiste „lepingu põhiobjekt“ alla kuuluvaid tingimusi nimetatud sätte tähenduses tuleb mõista tingimustena, mis määravad kindlaks lepingujärgsed põhisooritused ja mis lepingut sellisena iseloomustavad. Seevastu tingimused, mis on lepingulise suhte põhiolemust määratlevate tingimustega võrreldes kõrvalist laadi, ei saa kuuluda nimetatud mõiste alla. Asjaolu, et lepingutasu kuulub hüpoteeklaenu kogukulu hulka, ei tähenda iseenesest, et see on laenu põhiteenus. Igal juhul peab liikmesriigi kohus kontrollima, kas lepingu põhiobjekti puudutav lepingutingimus on selge ja arusaadav, ning seda olenemata direktiivi artikli 4 lõike 2 ülevõtmisest selle liikmesriigi õiguskorda. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 93/13 artiklit 3, artikli 4 lõiget 2 ja artiklit 5 tuleb tõlgendada nii, et mõiste „lepingu põhiobjekt“ alla kuuluvaid tingimusi nimetatud sätte tähenduses tuleb mõista tingimustena, mis määravad kindlaks lepingujärgsed põhisooritused ja mis lepingut sellisena iseloomustavad. Seevastu tingimused, mis on lepingulise suhte põhiolemust määratlevate tingimustega võrreldes kõrvalist laadi, ei saa kuuluda nimetatud mõiste alla. Asjaolu, et lepingutasu kuulub hüpoteeklaenu kogukulu hulka, ei tähenda iseenesest, et see on laenu põhiteenus. Igal juhul peab liikmesriigi kohus kontrollima, kas lepingu põhiobjekti puudutav lepingutingimus on selge ja arusaadav, ning seda olenemata direktiivi artikli 4 lõike 2 ülevõtmisest selle liikmesriigi õiguskorda.

| 3. | Direktiivi 93/13 artikli 3 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et tarbija ja finantsasutuse vahel sõlmitud laenulepingu tingimus, millega pannakse tarbijale kohustus tasuda lepingutasu, võib tekitada lepinguosaliste lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste olulise tasakaalustamatuse, hoolimata heausksuse nõudest, kui finantsasutus ei tõenda, et see teenustasu vastab tegelikult osutatud teenustele ja kantud kuludele, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus. |
| --- | --- |

3.

Direktiivi 93/13 artikli 3 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et tarbija ja finantsasutuse vahel sõlmitud laenulepingu tingimus, millega pannakse tarbijale kohustus tasuda lepingutasu, võib tekitada lepinguosaliste lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste olulise tasakaalustamatuse, hoolimata heausksuse nõudest, kui finantsasutus ei tõenda, et see teenustasu vastab tegelikult osutatud teenustele ja kantud kuludele, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

| 4. | Direktiivi 93/13 artikli 6 lõiget 1 ja artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus see, kui ebaõiglase lepingutingimuse tühisuse tuvastamisega kaasnev tagasitäitmisnõue allub aegumisele, tingimusel et aegumistähtaja kulgemise algus ja kestus ei muuda tarbija õiguse kasutamist praktiliselt võimatuks või ülemäära raskeks. |
| --- | --- |

4.

Direktiivi 93/13 artikli 6 lõiget 1 ja artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus see, kui ebaõiglase lepingutingimuse tühisuse tuvastamisega kaasnev tagasitäitmisnõue allub aegumisele, tingimusel et aegumistähtaja kulgemise algus ja kestus ei muuda tarbija õiguse kasutamist praktiliselt võimatuks või ülemäära raskeks.

| 5. | Direktiivi 93/13 artikli 6 lõiget 1 ja artikli 7 lõiget 1 ning tõhususe põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus kord, mis võimaldab jätta osa menetluskuludest tarbija kanda vastavalt sellele, millises ulatuses mõistetakse välja alusetult makstud summad pärast lepingutingimuse tühisuse tuvastamist selle ebaõiglase laadi tõttu, kuna selline kord tekitab olulise takistuse, mis võib pärssida tarbija tahet teostada talle direktiiviga 93/13 antud õigust allutada lepingutingimuste võimalik ebaõiglane laad tõhusale kohtulikule kontrollile. |
| --- | --- |

5.

Direktiivi 93/13 artikli 6 lõiget 1 ja artikli 7 lõiget 1 ning tõhususe põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus kord, mis võimaldab jätta osa menetluskuludest tarbija kanda vastavalt sellele, millises ulatuses mõistetakse välja alusetult makstud summad pärast lepingutingimuse tühisuse tuvastamist selle ebaõiglase laadi tõttu, kuna selline kord tekitab olulise takistuse, mis võib pärssida tarbija tahet teostada talle direktiiviga 93/13 antud õigust allutada lepingutingimuste võimalik ebaõiglane laad tõhusale kohtulikule kontrollile.

---

(1)  ELT C 246, 22.7.2019.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/16

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Tribunalul Bucureşti eelotsusetaotlus – Rumeenia) – JE versus KF

(Kohtuasi C-249/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Määrus (EL) nr 1259/2010 - Tõhustatud koostöö abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas - Ühtsed eeskirjad - Artikkel 10 - Kohtu asukohariigi õiguse kohaldamine)

(2020/C 297/20)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunalul Bucureşti

Põhikohtuasja pooled

Hageja esimeses kohtuastmes ja apellant: JE

Kostja esimeses kohtuastmes ja vastustaja: KF

Resolutsioon

Nõukogu 20. detsembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1259/2010 tõhustatud koostöö rakendamise kohta abielulahutuse ja lahuselu suhtes kohaldatava õiguse valdkonnas artiklit 10 tuleb tõlgendada nii, et sõnastus „[k]ui artiklist 5 või 8 tulenevalt kohaldatava õiguse kohaselt ei ole abielulahutust ette nähtud“ hõlmab üksnes olukordi, kus kohaldatav välisriigi õigus ei näe ette mitte mingis vormis abielulahutust.

---

(1)  ELT C 206, 17.6.2019.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/16

---

Euroopa Kohtu (üheksas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Tribunal da Relação de Guimarãesi eelotsusetaotlus – Portugal) – MH, NI versus OJ, Novo Banco SA

(Kohtuasi C-253/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Õigusalane koostöö tsiviilasjades - Maksejõuetusmenetlused - Määrus (EL) 2015/848 - Artikkel 3 - Rahvusvaheline kohtualluvus - Võlgniku põhihuvide kese - Iseseisva äri- või kutsetegevusega mitte tegelev füüsiline isik - Ümberlükatav eeldus, et selle isiku põhihuvide kese on tema alalises elukohas - Eelduse ümberlükkamine - Olukord, kus võlgniku ainus kinnisasi asub väljaspool alalise elukoha liikmesriiki)

(2020/C 297/21)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal da Relação de Guimarães

Põhikohtuasja pooled

Apellandid: MH, NI

Vastustajad: OJ, Novo Banco SA

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määruse (EL) 2015/848 maksejõuetusmenetluse kohta artikli 3 lõike 1 esimest ja neljandat lõiku tuleb tõlgendada nii, et eeldus, mille see säte näeb ette rahvusvahelise kohtualluvuse kindlaksmääramiseks maksejõuetusmenetluse algatamise eesmärgil ja mille kohaselt sellise füüsilise isiku põhihuvide kese, kes ei tegele iseseisva äri- või kutsetegevusega, on tema alaline elukoht, ei ole ümber lükatav ainuüksi asjaoluga, et selle isiku ainus kinnisasi asub väljaspool alalise elukoha liikmesriiki.

---

(1)  ELT C 206, 17.6.2019.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/17

---

Euroopa Kohtu (kuues koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio eelotsusetaotlus – Itaalia) – WWF Italia o.n.l.u.s. jt versus Presidenza del Consiglio dei Ministri, Azienda Nazionale Autonoma Strade SpA (ANAS)

(Kohtuasi C-411/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Keskkond - Direktiiv 92/43/EMÜ - Artikkel 6 - Looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse - Erikaitsealad - Teelõigu ehitamine - Selle mõju hindamine, mida see projekt avaldab asjaomasele erikaitsealale - Luba - Üldiste huvide seisukohast eriti mõjuvad põhjused)

(2020/C 297/22)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: WWF Italia o.n.l.u.s., Lega Italiana Protezione Uccelli o.n.l.u.s., Gruppo di Intervento Giuridico o.n.l.u.s., Italia Nostra o.n.l.u.s., Forum Ambientalista, FC jt

Vastustajad: Presidenza del Consiglio dei Ministri, Azienda Nazionale Autonoma Strade SpA (ANAS)

Resolutsioon

| 1. | Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta artiklit 6 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, millega on üldiste huvide seisukohast eriti mõjuvatel põhjustel lubatud jätkata loa andmise menetlust kavale või projektile, mille mõju erikaitsealale ei saa leevendada ja millele pädev ametiasutus on juba andnud negatiivse arvamuse, välja arvatud juhul, kui on olemas alternatiivne lahendus, millel on väiksem negatiivne mõju asjaomase erikaitseala terviklikkusele, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta artiklit 6 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, millega on üldiste huvide seisukohast eriti mõjuvatel põhjustel lubatud jätkata loa andmise menetlust kavale või projektile, mille mõju erikaitsealale ei saa leevendada ja millele pädev ametiasutus on juba andnud negatiivse arvamuse, välja arvatud juhul, kui on olemas alternatiivne lahendus, millel on väiksem negatiivne mõju asjaomase erikaitseala terviklikkusele, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

| 2. | Kui kava või projekt on elupaikade direktiivi 92/43 artikli 6 lõike 3 alusel selle mõju tõttu erikaitsealale hinnatud ebasoodsaks ning kui asjaomane liikmesriik on selle artikli lõike 4 alusel siiski otsustanud viia projekti ellu üldiste huvide seisukohast eriti mõjuvatel põhjustel, siis tuleb direktiivi 92/43 artiklit 6 tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, millega on lubatud, et pärast kavale või projektile ebasoodsa hinnangu andmist vastavalt artikli lõikele 3 ja enne selle lõplikku vastuvõtmist artikli lõiget 4 kohaldades, täiendatakse seda kava või projekti sellele alale avaldatavat mõju leevendavate meetmetega ning et jätkatakse selle mõju hindamist. Seevastu ei ole samal juhul elupaikade direktiivi artikliga 6 vastuolus õigusnormid, millega on lubatud kindlaks määrata hüvitusmeetmed sama otsuse raames, kui täidetud on ka muud selle direktiivi artikli 6 lõike 4 rakendamise tingimused. |
| --- | --- |

2.

Kui kava või projekt on elupaikade direktiivi 92/43 artikli 6 lõike 3 alusel selle mõju tõttu erikaitsealale hinnatud ebasoodsaks ning kui asjaomane liikmesriik on selle artikli lõike 4 alusel siiski otsustanud viia projekti ellu üldiste huvide seisukohast eriti mõjuvatel põhjustel, siis tuleb direktiivi 92/43 artiklit 6 tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, millega on lubatud, et pärast kavale või projektile ebasoodsa hinnangu andmist vastavalt artikli lõikele 3 ja enne selle lõplikku vastuvõtmist artikli lõiget 4 kohaldades, täiendatakse seda kava või projekti sellele alale avaldatavat mõju leevendavate meetmetega ning et jätkatakse selle mõju hindamist. Seevastu ei ole samal juhul elupaikade direktiivi artikliga 6 vastuolus õigusnormid, millega on lubatud kindlaks määrata hüvitusmeetmed sama otsuse raames, kui täidetud on ka muud selle direktiivi artikli 6 lõike 4 rakendamise tingimused.

| 3. | Direktiivi 92/43 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, millega on ette nähtud, et taotluse esitaja teostab uuringu kõnealuse kava või projekti mõju kohta asjaomasele erikaitsealale, mille alusel pädev ametiasutus seda mõju hindab. Selle direktiiviga on aga vastuolus riigisisesed õigusnormid, millega on lubatud kohustada taotluse esitajat lisama lõplikusse kavasse või projekti maastiku- ja keskkonnaalased ettekirjutused, seisukohad ja soovitused pärast seda, kui pädev asutus on andnud kavale või projektile negatiivse hinnangu, ilma et nimetatud asutus peaks niiviisi muudetud kava või projekti uuesti hindama. |
| --- | --- |

3.

Direktiivi 92/43 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, millega on ette nähtud, et taotluse esitaja teostab uuringu kõnealuse kava või projekti mõju kohta asjaomasele erikaitsealale, mille alusel pädev ametiasutus seda mõju hindab. Selle direktiiviga on aga vastuolus riigisisesed õigusnormid, millega on lubatud kohustada taotluse esitajat lisama lõplikusse kavasse või projekti maastiku- ja keskkonnaalased ettekirjutused, seisukohad ja soovitused pärast seda, kui pädev asutus on andnud kavale või projektile negatiivse hinnangu, ilma et nimetatud asutus peaks niiviisi muudetud kava või projekti uuesti hindama.

| 4. | Direktiivi 92/43 tuleb tõlgendada nii, et kuigi see jätab liikmesriikidele õiguse määrata pädev asutus, kelle ülesanne on hinnata kava või projekti mõju erikaitsealale vastavalt Euroopa Kohtu praktikas toodud kriteeriumidele, on sellega aga vastuolus see, kui mõni asutus pärast selle hindamise läbiviimist seda jätkab või täiendab. |
| --- | --- |

4.

Direktiivi 92/43 tuleb tõlgendada nii, et kuigi see jätab liikmesriikidele õiguse määrata pädev asutus, kelle ülesanne on hinnata kava või projekti mõju erikaitsealale vastavalt Euroopa Kohtu praktikas toodud kriteeriumidele, on sellega aga vastuolus see, kui mõni asutus pärast selle hindamise läbiviimist seda jätkab või täiendab.

---

(1)  ELT C 328, 30.9.2019.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/18

---

Euroopa Kohtu (kuues koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Curtea de Apel Bucureşti eelotsusetaotlus – Rumeenia) – Cabinet de avocat UR versus Administraţia Sector 3 a Finanţelor Publice prin Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti, Administraţia Sector 3 a Finanţelor Publice, MJ, NK

(Kohtuasi C-424/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Direktiiv 2006/112/EÜ - Käibemaks - Artikli 9 lõige 1 - Mõiste „maksukohustuslane“ - Advokaadina tegutsev isik - Lõplik kohtuotsus - Kohtuotsuse seadusjõu põhimõte - Selle põhimõtte ulatus olukorras, kus asjaomane otsus on vastuolus liidu õigusega)

(2020/C 297/23)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Curtea de Apel Bucureşti

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Cabinet de avocat UR

Vastustajad: Administraţia Sector 3 a Finanţelor Publice prin Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti, Administraţia Sector 3 a Finanţelor Publice, MJ, NK

Resolutsioon

| 1. | Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 9 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et advokaadina tegutsevat isikut tuleb pidada „maksukohustuslaseks“ selle sätte tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 9 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et advokaadina tegutsevat isikut tuleb pidada „maksukohustuslaseks“ selle sätte tähenduses.

| 2. | Liidu õigusega on vastuolus, kui liikmesriigi kohus kohaldab käibemaksuvaidluses kohtuotsuse seadusjõu põhimõtet, kui see vaidlus ei puuduta sama maksustamisperioodi, mida käsitleti asjaomase seadusjõudu omava kohtuotsuse aluseks olnud vaidluses, ja sellel ei ole sama eset nagu nimetatud vaidlusel ning selle põhimõtte kohaldamine takistaks sellel kohtul arvesse võtta liidu käibemaksualaseid õigusnorme. |
| --- | --- |

2.

Liidu õigusega on vastuolus, kui liikmesriigi kohus kohaldab käibemaksuvaidluses kohtuotsuse seadusjõu põhimõtet, kui see vaidlus ei puuduta sama maksustamisperioodi, mida käsitleti asjaomase seadusjõudu omava kohtuotsuse aluseks olnud vaidluses, ja sellel ei ole sama eset nagu nimetatud vaidlusel ning selle põhimõtte kohaldamine takistaks sellel kohtul arvesse võtta liidu käibemaksualaseid õigusnorme.

---

(1)  ELT C 288, 26.8.2019.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/19

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Commissione tributaria regionale della Campania eelotsusetaotlus – Itaalia) – Antonio Capaldo SpA versus Agenzia delle dogane e dei monopoli – Ufficio delle dogane di Salerno

(Kohtuasi C-496/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Tolliliit - Ühenduse tolliseadustik - Määrus (EMÜ) nr 2913/92 - Kaupade kontroll - Tollideklaratsiooni muutmise taotlus - Tollivormistusjärgne läbivaatamine)

(2020/C 297/24)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Commissione tributaria regionale della Campania

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja ja apellant: Antonio Capaldo SpA

Vastustaja: Agenzia delle dogane e dei monopoli – Ufficio delle dogane di Salerno

Resolutsioon

Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, artiklit 78 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus nimetatud sätte kohase tollideklaratsioonis muudatuste tegemise menetluse algatamine isegi siis, kui asjaomase kauba varasema impordi käigus toimus kauba füüsiline kontroll, mis kinnitas selle tariifset klassifikatsiooni, ilma et seda oleks vaidlustatud.

---

(1)  ELT C 257, 21.10.2019.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/19

---

Euroopa Kohtu (kuues koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Augstākā tiesa (Senāts) eelotsusetaotlus – Läti) – SIA „Soho Group“versus Patērētāju tiesību aizsardzības centrs

(Kohtuasi C-686/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Tarbijakaitse - Tarbijakrediidilepingud - Direktiiv 2008/48/EÜ - Mõiste „krediidi kogukulu tarbijale“ - Krediidi pikendamisega seotud kulud)

(2020/C 297/25)

Kohtumenetluse keel: läti

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Augstākā tiesa (Senāts)

Põhikohtuasja pooled

Esimese astme kohtus kaebaja ja kassatsioonimenetluses kassaator: SIA „Soho Group“

Kassatsioonimenetluse vastustaja: Patērētāju tiesību aizsardzības centrs

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiivi 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ, artikli 3 punktis g määratletud mõistet „krediidi kogukulu tarbijale“ tuleb tõlgendada nii, et selle mõistega on hõlmatud krediidi pikendamise kulud juhul, kui esiteks on krediidi võimaliku pikendamise selged ja täpsed tingimused osa krediidiandja ja krediidisaaja vahel kokku lepitud krediidilepingu tingimustest ja teiseks on need kulud krediidiandjale teada.

---

(1)  ELT C 399, 25.11.2019.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/20

---

Abaco Energy SA jt 6. juunil 2019. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (üheksas koda) 25. märtsi 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-186/18: Abaco Energy jt versus komisjon

(Kohtuasi C-436/19 P)

(2020/C 297/26)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellandid: Abaco Energy SA ja teised (esindaja: abogado P. Holtrop)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Euroopa Kohus (seitsmes koda) jättis 21. juuli 2020. aasta kohtumääruses apellatsioonkaebuse osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatuse tõttu ja osaliselt põhjendamatuse tõttu läbi vaatamata ning määras, et hagejad kannavad oma kohtukulud ise.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/20

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Alba Iulia (Rumeenia) 7. aprillil 2020 – SC Avio Lucos SRL versus Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură – Centrul judeţean Dolj, Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură (APIA) – Aparat Central

(Kohtuasi C-176/20)

(2020/C 297/27)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Curtea de Apel Alba Iulia

Põhikohtuasja pooled

Apellant: SC Avio Lucos SRL

Vastustajad: Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură – Centrul judeţean Dolj, Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură (APIA) – Aparat Central

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas 17. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1307, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (1), on vastuolus riigisisesed õigusnormid, milles on sätestatud, et minimaalne tegevus põllumajandusmaal, mis on looduslikult karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras, seisneb põllumajanduses kasutatavate loomade karjatamises? |
| --- | --- |

1.

Kas 17. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1307, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (1), on vastuolus riigisisesed õigusnormid, milles on sätestatud, et minimaalne tegevus põllumajandusmaal, mis on looduslikult karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras, seisneb põllumajanduses kasutatavate loomade karjatamises?

| 2. | Kas juhul, kui esimeses küsimuses kirjeldatud riigisisesed õigusnormid ei ole eespool viidatud [Euroopa Liidu] õigusnormidega vastuolus, võib vastavalt 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1307 artikli 4 lõike 1 punkte a ja c ning artikli 9 lõiget 1 tõlgendada nii, et „aktiivseks põllumajandustootjaks“ võib pidada juriidilist isikut, kes on sõlminud kontsessioonilepingu niisugustel asjaoludel nagu põhikohtuasjas ning kellel on loomad füüsiliste isikutega sõlmitud kasutusse andmise lepingute alusel, millega kasutusse andjad usaldavad kasutusse võtjatele tasuta loomad, kelle omanikud nad on, karjatamiseks kasutusse võtjate käsutusse antud karjamaadel ja kokkulepitud ajavahemikeks? |
| --- | --- |

2.

Kas juhul, kui esimeses küsimuses kirjeldatud riigisisesed õigusnormid ei ole eespool viidatud [Euroopa Liidu] õigusnormidega vastuolus, võib vastavalt 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1307 artikli 4 lõike 1 punkte a ja c ning artikli 9 lõiget 1 tõlgendada nii, et „aktiivseks põllumajandustootjaks“ võib pidada juriidilist isikut, kes on sõlminud kontsessioonilepingu niisugustel asjaoludel nagu põhikohtuasjas ning kellel on loomad füüsiliste isikutega sõlmitud kasutusse andmise lepingute alusel, millega kasutusse andjad usaldavad kasutusse võtjatele tasuta loomad, kelle omanikud nad on, karjatamiseks kasutusse võtjate käsutusse antud karjamaadel ja kokkulepitud ajavahemikeks?

| 3. | Kas 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (2), artiklit 60 tuleb tõlgendada nii, et kunstlike tingimuste all mõeldakse ka põhikohtuasjas käsitlevate kontsessioonilepingu ja teatavate kasutusse andmise lepingute juhtumit? |
| --- | --- |

3.

Kas 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (2), artiklit 60 tuleb tõlgendada nii, et kunstlike tingimuste all mõeldakse ka põhikohtuasjas käsitlevate kontsessioonilepingu ja teatavate kasutusse andmise lepingute juhtumit?

---

(1)  ELT 2013, L 347, lk 608.

(2)  ELT 2013, L 347, lk 549.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/21

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Bucureşti (Rumeenia) 7. aprillil 2020 – Fondul Proprietatea SA versus Guvernul României, SC Complexul Energetic Hunedoara SA, în insolvență, Compania Naţională de Transport a Energiei Electrice Transelectrica SA, SC Complexul Energetic Oltenia SA

(Kohtuasi C-179/20)

(2020/C 297/28)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Curtea de Apel Bucureşti

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Fondul Proprietatea SA

Vastustajad: Guvernul României, SC Complexul Energetic Hunedoara SA, în insolvență, Compania Naţională de Transport a Energiei Electrice Transelectrica SA, SC Complexul Energetic Oltenia SA

Menetlusse astuja: Ministerul Economiei, Energiei și Mediului de Afaceri

Eelotsuse küsimused

| a) | Kas Rumeenia riigi poolt sellise õigusakti vastuvõtmine, mis sätestab kahele äriühingule, mille aktsiakapitalist enamus kuulub riigile,






  a.1. | eelistatud juurdepääsu võrgujärjekorda ja põhivõrguettevõtja kohustuse osta abiteenuseid nendelt äriühingutelt ja |
| --- | --- | --- |

a)

Kas Rumeenia riigi poolt sellise õigusakti vastuvõtmine, mis sätestab kahele äriühingule, mille aktsiakapitalist enamus kuulub riigile,

a.1.

eelistatud juurdepääsu võrgujärjekorda ja põhivõrguettevõtja kohustuse osta abiteenuseid nendelt äriühingutelt ja

| a.2. | nende kahe äriühingu toodetud elektrienergiale tagatud juurdepääsu elektrivõrkudele, mis kindlustaks viimaste järjepideva toimimise,
  on riigiabi ELTL artikli 107 tähenduses, ehk kas see kujutab endast liikmesriigi rahastatud või riigi ressurssidest antavat meedet; kas sellel on valikuline laad ja kas see võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust? Kas jaatava vastuse korral kehtiks sellise riigiabi suhtes ELTL artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustus? |
| --- | --- |

a.2.

nende kahe äriühingu toodetud elektrienergiale tagatud juurdepääsu elektrivõrkudele, mis kindlustaks viimaste järjepideva toimimise,

on riigiabi ELTL artikli 107 tähenduses, ehk kas see kujutab endast liikmesriigi rahastatud või riigi ressurssidest antavat meedet; kas sellel on valikuline laad ja kas see võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust? Kas jaatava vastuse korral kehtiks sellise riigiabi suhtes ELTL artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustus?

| b) | Kas direktiivi 2009/72/EÜ (1) artikli 15 lõikega 4 on kooskõlas see, et Rumeenia riik annab kahele äriühingule, mille aktsiakapitalist enamus kuulub riigile, õiguse tagatud juurdepääsuks elektrivõrgule, mis kindlustab nende äriühingute järjepideva toimimise? |
| --- | --- |

b)

Kas direktiivi 2009/72/EÜ (1) artikli 15 lõikega 4 on kooskõlas see, et Rumeenia riik annab kahele äriühingule, mille aktsiakapitalist enamus kuulub riigile, õiguse tagatud juurdepääsuks elektrivõrgule, mis kindlustab nende äriühingute järjepideva toimimise?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (ELT 2009, L 211, lk 55).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/22

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Suceava (Rumeenia) 23. aprillil 2020 – BE, DT versus Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Suceava, Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Iaşi, Accer Ipurl Suceva – BE ja EP pankrotihaldur

(Kohtuasi C-182/20)

(2020/C 297/29)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Curtea de Apel Suceava

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: BE, DT

Vastustajad: Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Suceava, Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Iaşi, Accer Ipurl Suceva – BE ja EP pankrotihaldur

Eelotsuse küsimus

Kas direktiiviga 2006/112/EÜ (1) ning neutraalse maksustamise, käibemaksu mahaarvamise õiguse ja maksualase õiguskindluse põhimõtetega on sellises olukorras, nagu põhikohtuasjas, vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis nõuavad ettevõtja pankrotimenetluse algatamise korral automaatselt ja ilma edasiste kontrollideta käibemaksu korrigeerimist nii, et käibemaksu ei lubata maha arvata maksustatavatelt tehingutelt, mis olid tehtud enne pankroti väljakuulutamist, ja ettevõtjat kohustatakse mahaarvatavat käibemaksu tasuma? Kas niisugused riigisisesed õigusnormid on sellistel asjaoludel, nagu põhikohtuasjas, vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega, võttes arvesse ettevõtjale tekitatavaid majanduslikke tagajärgi ja sellise korrigeerimise lõplikkust?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk l).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/22

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Overijssel (Madalmaad) 25. mail 2020 – XXXX versus Staatssecretaris van Financiën

(Kohtuasi C-217/20)

(2020/C 297/30)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank Overijssel

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: XXXX

Vastustaja: Staatssecretaris van Financiën

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (1) artikli [7] lõiget 1 tuleb tõlgendada selliselt, et töötaja ei kaota oma töötasu või selle osa oma iga-aastase puhkuse õiguse kasutamise tõttu? Või tuleb seda sätet tõlgendada selliselt, et töötaja saab oma tasu iga-aastase puhkuse õiguse kasutamise ajal sõltumata sellest, mis põhjusel ta puhkuse ajal ei tööta? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (1) artikli [7] lõiget 1 tuleb tõlgendada selliselt, et töötaja ei kaota oma töötasu või selle osa oma iga-aastase puhkuse õiguse kasutamise tõttu? Või tuleb seda sätet tõlgendada selliselt, et töötaja saab oma tasu iga-aastase puhkuse õiguse kasutamise ajal sõltumata sellest, mis põhjusel ta puhkuse ajal ei tööta?

| 2. | Kas [...] direktiivi 2003/88/EÜ [...] artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada selliselt, et sellega on vastuolus riigisisesed eeskirjad ja tavad, mille kohaselt saab haiguse tõttu töövõimetu töötaja oma puhkuse algushetkeks tasu, mille suurus ulatub vahetult enne puhkuse algust saadud tasuni ka juhul, kui see tasu on tema pikaajalise töövõimetuse tõttu madalam kui tasu täieliku töövõime korral? |
| --- | --- |

2.

Kas [...] direktiivi 2003/88/EÜ [...] artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada selliselt, et sellega on vastuolus riigisisesed eeskirjad ja tavad, mille kohaselt saab haiguse tõttu töövõimetu töötaja oma puhkuse algushetkeks tasu, mille suurus ulatub vahetult enne puhkuse algust saadud tasuni ka juhul, kui see tasu on tema pikaajalise töövõimetuse tõttu madalam kui tasu täieliku töövõime korral?

| 3. | Kas iga töötaja õigust iga-aastasele tasulisele puhkusele tuleb [...] direktiivi 2003/88/EÜ artikli 7 ja Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika alusel tõlgendada selliselt, et puhkuse ajal tasu vähendamine töövõimetuse tõttu rikub seda õigust? |
| --- | --- |

3.

Kas iga töötaja õigust iga-aastasele tasulisele puhkusele tuleb [...] direktiivi 2003/88/EÜ artikli 7 ja Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika alusel tõlgendada selliselt, et puhkuse ajal tasu vähendamine töövõimetuse tõttu rikub seda õigust?

---

(1)  ELT 2003, L 299, lk 9; ELT eriväljaanne 05/04, lk 381.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/23

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Mureş (Rumeenia) 27. mail 2020 – Sindicatul Lucrătorilor din Transporturi, TD versus SC Samidani Trans SRL

(Kohtuasi C-218/20)

(2020/C 297/31)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunalul Mureş

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Sindicatul Lucrătorilor din Transporturi, TD

Kostja: SC Samidani Trans SRL

Eelotsuse küsimused

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I“) (1) artikli 8 tõlgendamine[:] kas kohaldatava õiguse valik individuaalses töölepingus välistab selle riigi õiguse kohaldamise, kus töötaja alaliselt töötas,/kas kohaldatava õiguse valiku olemasolu välistab selle määruse artikli 8 lõike 1 teise lause kohaldamise? |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I“) (1) artikli 8 tõlgendamine[:] kas kohaldatava õiguse valik individuaalses töölepingus välistab selle riigi õiguse kohaldamise, kus töötaja alaliselt töötas,/kas kohaldatava õiguse valiku olemasolu välistab selle määruse artikli 8 lõike 1 teise lause kohaldamise?

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I“) artikli 8 tõlgendamine: kas miinimumtöötasu, mida kohaldatakse riigis, kus töötaja alaliselt töötas, kujutab endast õigust, mis kuulub „[sätete hulka], millest ei saa kokkuleppel kõrvale kalduda selle õiguse alusel, mis valiku puudumisel oleks olnud kohaldatav“, selle määruse artikli 8 lõike 1 teise lause tähenduses? |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I“) artikli 8 tõlgendamine: kas miinimumtöötasu, mida kohaldatakse riigis, kus töötaja alaliselt töötas, kujutab endast õigust, mis kuulub „[sätete hulka], millest ei saa kokkuleppel kõrvale kalduda selle õiguse alusel, mis valiku puudumisel oleks olnud kohaldatav“, selle määruse artikli 8 lõike 1 teise lause tähenduses?

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I“) artikli 3 tõlgendamine: kas Rumeenia tööseadustiku sätete äranäitamine individuaalses töölepingus on samaväärne Rumeenia õiguse valimisega, sest Rumeenias on teada, et eksisteerib seadusjärgne kohustus lisada niisugune valikutingimus individuaalsesse töölepingusse? |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I“) artikli 3 tõlgendamine: kas Rumeenia tööseadustiku sätete äranäitamine individuaalses töölepingus on samaväärne Rumeenia õiguse valimisega, sest Rumeenias on teada, et eksisteerib seadusjärgne kohustus lisada niisugune valikutingimus individuaalsesse töölepingusse?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I“) (ELT 2008, L 177, lk 6).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/23

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Constanţa (Rumeenia) 29. mail 2020 – Euro Delta Danube Srl versus Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură – Centrul Judeţean Tulcea

(Kohtuasi C-225/20)

(2020/C 297/32)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Curtea de Apel Constanţa

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Euro Delta Danube Srl

Vastustaja: Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură – Centrul Judeţean Tulcea

Eelotsuse küsimus

| 1. | Kas delegeeritud määruse nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas, otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (1), artikli 2 punktiga 23 ja artikliga 19 on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid, mille alusel sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas kohaldatakse põllumajandusettevõtja suhtes halduskaristusi üledeklareerimise eest sel põhjusel, et ta ei vasta toetuskõlblikkuse tingimustele pindala puhul, mida loetakse üle deklareerituks, sest ta harib vesiviljelusrajatistega maatükki, mis on tema käsutuses kontsessioonilepingu alusel, ilma et ta esitaks tõendit selle kohta, et kontsessiooniandja andis nõusoleku selle maa kasutamiseks põllumajanduslikul otstarbel? |
| --- | --- |

1.

Kas delegeeritud määruse nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas, otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (1), artikli 2 punktiga 23 ja artikliga 19 on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid, mille alusel sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas kohaldatakse põllumajandusettevõtja suhtes halduskaristusi üledeklareerimise eest sel põhjusel, et ta ei vasta toetuskõlblikkuse tingimustele pindala puhul, mida loetakse üle deklareerituks, sest ta harib vesiviljelusrajatistega maatükki, mis on tema käsutuses kontsessioonilepingu alusel, ilma et ta esitaks tõendit selle kohta, et kontsessiooniandja andis nõusoleku selle maa kasutamiseks põllumajanduslikul otstarbel?

---

(1)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas, otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT 2014, L 181, lk 48).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/24

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberster Gerichtshof (Austria) 4. juunil 2020 – WD versus job-medium GmbH (likvideerimisel)

(Kohtuasi C-233/20)

(2020/C 297/33)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberster Gerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Hageja ja kassaator: WD

Kostja ja vastustaja kassatsioonimenetluses: job-medium GmbH (likvideerimisel)

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (2010/C 83/02) artikli 31 lõikega 2 ja direktiivi 2003/88/EÜ (1) artikliga 7 on kooskõlas riigisisene õigusnorm, mille kohaselt ei ole töötajal õigust hüvitisele jooksval (viimasel) tööaastal kasutamata jäänud põhipuhkuse eest, kui ta mõjuva põhjuseta ja etteteatamistähtaega järgimata töösuhte ühepoolselt lõpetab (töölt lahkumine)? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (2010/C 83/02) artikli 31 lõikega 2 ja direktiivi 2003/88/EÜ (1) artikliga 7 on kooskõlas riigisisene õigusnorm, mille kohaselt ei ole töötajal õigust hüvitisele jooksval (viimasel) tööaastal kasutamata jäänud põhipuhkuse eest, kui ta mõjuva põhjuseta ja etteteatamistähtaega järgimata töösuhte ühepoolselt lõpetab (töölt lahkumine)?

| 2. | Juhul kui vastus sellele küsimusele on eitav:






  2.1. | Kas sel juhul tuleb lisaks kontrollida, kas töötajal ei olnud võimalik puhkust kasutada? |
| --- | --- | --- |

2.

Juhul kui vastus sellele küsimusele on eitav:

2.1.

Kas sel juhul tuleb lisaks kontrollida, kas töötajal ei olnud võimalik puhkust kasutada?

| 2.2. | Milliste kriteeriumide alusel tuleb seda kontrollida? |
| --- | --- |

2.2.

Milliste kriteeriumide alusel tuleb seda kontrollida?

---

(1)  Euroopa parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (ELT 2003, L 299, lk 9; ELT eriväljaanne 05/04, lk 381).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/25

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 5. juunil 2020 – Federatie Nederlandse Vakbeweging versus Heiploeg Seafood International BV, Heitrans International BV

(Kohtuasi C-237/20)

(2020/C 297/34)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Federatie Nederlandse Vakbeweging

Kostjad: Heiploeg Seafood International BV, Heitrans International BV

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2001/23/EÜ (1) artikli 5 lõiget 1 tuleb tõlgendada selliselt, et tingimus, mille kohaselt „võõrandaja vastu on algatatud pankrotimenetlus või analoogiline maksejõuetusmenetlus võõrandaja varade likvideerimiseks“, on täidetud, kui






  (i) | võõrandaja pankrot on möödapääsmatu ja seepärast on ta tõepoolest maksuvõimetu, |
| --- | --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2001/23/EÜ (1) artikli 5 lõiget 1 tuleb tõlgendada selliselt, et tingimus, mille kohaselt „võõrandaja vastu on algatatud pankrotimenetlus või analoogiline maksejõuetusmenetlus võõrandaja varade likvideerimiseks“, on täidetud, kui

(i)

võõrandaja pankrot on möödapääsmatu ja seepärast on ta tõepoolest maksuvõimetu,

| (ii) | Madalmaade õiguse kohaselt on pankrotimenetluse eesmärk saada võlgniku vara võõrandamisest maksimaalne kasu kõigi võlgnike jaoks ning |
| --- | --- |

(ii)

Madalmaade õiguse kohaselt on pankrotimenetluse eesmärk saada võlgniku vara võõrandamisest maksimaalne kasu kõigi võlgnike jaoks ning

| (iii) | nn pre-pack-tehingus valmistatakse enne pankroti väljakuulutamist ette ettevõtte (osa) üleminek ja see viiakse ellu alles pärast pankroti väljakuulutamist, kusjuures |
| --- | --- |

(iii)

nn pre-pack-tehingus valmistatakse enne pankroti väljakuulutamist ette ettevõtte (osa) üleminek ja see viiakse ellu alles pärast pankroti väljakuulutamist, kusjuures

| (iv) | kohtu poolt nimetatud ajutine pankrotihaldur peab pankroti väljakuulutamise eel juhinduma kõigi võlausaldajate huvidest ja ühiskonna huvidest, nt töökohtade säilitamise huvist, mille üle teostab järelevalvet samuti kohtu poolt nimetatud ajutine pankrotikohtunik, |
| --- | --- |

(iv)

kohtu poolt nimetatud ajutine pankrotihaldur peab pankroti väljakuulutamise eel juhinduma kõigi võlausaldajate huvidest ja ühiskonna huvidest, nt töökohtade säilitamise huvist, mille üle teostab järelevalvet samuti kohtu poolt nimetatud ajutine pankrotikohtunik,

| (v) | pre-pack-tehingu eesmärk on luua järgnevas pankrotimenetluses võimalus selliseks likvideerimiseks, mille käigus müüakse võõrandaja vara hulka kuuluv tegevust jätkav ettevõte (või selle osa), et saada maksimaalne kasu kõigi võlausaldajate jaoks ning säilitada töökohad võimalikult suures ulatuses, ja |
| --- | --- |

(v)

pre-pack-tehingu eesmärk on luua järgnevas pankrotimenetluses võimalus selliseks likvideerimiseks, mille käigus müüakse võõrandaja vara hulka kuuluv tegevust jätkav ettevõte (või selle osa), et saada maksimaalne kasu kõigi võlausaldajate jaoks ning säilitada töökohad võimalikult suures ulatuses, ja

| (vi) | menetluse ülesehitusega on tagatud, et see eesmärk on tõesti määrav eesmärk? |
| --- | --- |

(vi)

menetluse ülesehitusega on tagatud, et see eesmärk on tõesti määrav eesmärk?

| 2. | Kas direktiivi artikli 5 lõiget 1 tuleb tõlgendada selliselt, et tingimus, mille kohaselt toimub „pankrotimenetlus või analoogiline maksejõuetusmenetlus [...] pädeva asutuse järelevalve all“, on täidetud, kui ettevõtte (osa) üleminek valmistatakse ette enne pankroti väljakuulutamist pre-pack-tehingus ja see viiakse ellu pärast pankroti väljakuulutamist, ning






  (i) | nende järgimise üle enne pankroti väljakuulutamist teostavad järelevalvet kohtu poolt nimetatud ajutine pankrotihaldur ja ajutine pankrotikohtunik, kellel puudub aga õiguslik pädevus, |
| --- | --- | --- |

2.

Kas direktiivi artikli 5 lõiget 1 tuleb tõlgendada selliselt, et tingimus, mille kohaselt toimub „pankrotimenetlus või analoogiline maksejõuetusmenetlus [...] pädeva asutuse järelevalve all“, on täidetud, kui ettevõtte (osa) üleminek valmistatakse ette enne pankroti väljakuulutamist pre-pack-tehingus ja see viiakse ellu pärast pankroti väljakuulutamist, ning

(i)

nende järgimise üle enne pankroti väljakuulutamist teostavad järelevalvet kohtu poolt nimetatud ajutine pankrotihaldur ja ajutine pankrotikohtunik, kellel puudub aga õiguslik pädevus,

| (ii) | Madalmaade õiguse kohaselt peab ajutine pankrotihaldur pankroti väljakuulutamise eel juhinduma kõigi võlausaldajate huvidest ja muudest ühiskonna huvidest, nt töökohtade säilitamise huvist, mille üle teostab järelevalvet ajutine pankrotikohtunik, |
| --- | --- |

(ii)

Madalmaade õiguse kohaselt peab ajutine pankrotihaldur pankroti väljakuulutamise eel juhinduma kõigi võlausaldajate huvidest ja muudest ühiskonna huvidest, nt töökohtade säilitamise huvist, mille üle teostab järelevalvet ajutine pankrotikohtunik,

| (iii) | ajutise pankrotihalduri ja ajutise pankrotikohtuniku ülesanded ei erine pankrotihalduri ja pankrotikohtuniku ülesannetest, |
| --- | --- |

(iii)

ajutise pankrotihalduri ja ajutise pankrotikohtuniku ülesanded ei erine pankrotihalduri ja pankrotikohtuniku ülesannetest,

| (iv) | leping, mille alusel ettevõte üle läheb ja mis valmistatakse ette pre-pack-tehingu ajal, sõlmitakse ja täidetakse alles pärast pankroti väljakuulutamist, |
| --- | --- |

(iv)

leping, mille alusel ettevõte üle läheb ja mis valmistatakse ette pre-pack-tehingu ajal, sõlmitakse ja täidetakse alles pärast pankroti väljakuulutamist,

| (v) | kohus võib pankroti väljakuulutamisel pidada vajalikuks nimetada pankrotihalduriks või pankrotikohtunikuks ajutisest pankrotihaldurist või ajutisest pankrotikohtunikust erinevad isikud ning |
| --- | --- |

(v)

kohus võib pankroti väljakuulutamisel pidada vajalikuks nimetada pankrotihalduriks või pankrotikohtunikuks ajutisest pankrotihaldurist või ajutisest pankrotikohtunikust erinevad isikud ning

| (vi) | pankrotihaldurile ja pankrotikohtunikule kohaldatakse samu objektiivsuse ja sõltumatuse nõudeid nagu pankrotihaldurile ja pankrotikohtunikule sellises pankrotimenetluses, millele ei eelne pre-pack-tehing, ning nad on sõltumata oma kaasatuse määrast enne pankroti väljakuulutamist kohustatud oma õigusliku pädevuse alusel kontrollima, kas enne pankroti väljakuulutamist ette valmistatud ettevõtte (osa) üleminek on kõigi võlausaldajate huvides ning juhul, kui vastus sellele küsimusele on eitav, otsustama, et üleminek ei toimu, samas kui neil on jätkuvalt õigus muudel põhjustel, näiteks seepärast, et üleminek on vastuolus muude ühiskonna huvidega (näiteks tööhõive tähtsus), otsustada, et enne pankroti väljakuulutmist ettevalmistatud ettevõtte (osa) üleminek ei toimu? |
| --- | --- |

(vi)

pankrotihaldurile ja pankrotikohtunikule kohaldatakse samu objektiivsuse ja sõltumatuse nõudeid nagu pankrotihaldurile ja pankrotikohtunikule sellises pankrotimenetluses, millele ei eelne pre-pack-tehing, ning nad on sõltumata oma kaasatuse määrast enne pankroti väljakuulutamist kohustatud oma õigusliku pädevuse alusel kontrollima, kas enne pankroti väljakuulutamist ette valmistatud ettevõtte (osa) üleminek on kõigi võlausaldajate huvides ning juhul, kui vastus sellele küsimusele on eitav, otsustama, et üleminek ei toimu, samas kui neil on jätkuvalt õigus muudel põhjustel, näiteks seepärast, et üleminek on vastuolus muude ühiskonna huvidega (näiteks tööhõive tähtsus), otsustada, et enne pankroti väljakuulutmist ettevalmistatud ettevõtte (osa) üleminek ei toimu?

---

(1)  Nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT 2001, L 82, lk 16; ELT eriväljaanne 13/27, lk 3).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/26

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal de première instance du Luxembourg (Belgia) 5. juunil 2020 – BJ versus État belge

(Kohtuasi C-241/20)

(2020/C 297/35)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal de première instance du Luxembourg

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: BJ

Vastustaja: État belge

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas ELTL artikliga 45 on vastuolus sellised õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas – olenemata sellest, kas need sisalduvad ka topeltmaksustamise vältimise lepingus või mitte –, mille kohaselt kaotab maksumaksja elukohariigis tulumaksu arvutamisel osa maksuvabast tuluosast ja isiklikest maksusoodustustest (nagu maksu vähendamine seoses pikaajalise säästmisega, st individuaalse elukindlustuslepingu kohaselt tehtavate maksetega, ja maksu vähendamine seoses energia säästmiseks tehtud kulutustega) asjaolu tõttu, et ta sai asjaomasel aastal ka teises liikmesriigis tulu, mida maksustati seal? |
| --- | --- |

1.

Kas ELTL artikliga 45 on vastuolus sellised õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas – olenemata sellest, kas need sisalduvad ka topeltmaksustamise vältimise lepingus või mitte –, mille kohaselt kaotab maksumaksja elukohariigis tulumaksu arvutamisel osa maksuvabast tuluosast ja isiklikest maksusoodustustest (nagu maksu vähendamine seoses pikaajalise säästmisega, st individuaalse elukindlustuslepingu kohaselt tehtavate maksetega, ja maksu vähendamine seoses energia säästmiseks tehtud kulutustega) asjaolu tõttu, et ta sai asjaomasel aastal ka teises liikmesriigis tulu, mida maksustati seal?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas see vastus jääb jaatavaks ka juhul, kui maksumaksja ei saa oma elukohariigis – koguseliselt või osakaalult – märkimisväärset tulu, kuid sellel riigil on siiski võimalik talle selliseid maksusoodustusi teha? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas see vastus jääb jaatavaks ka juhul, kui maksumaksja ei saa oma elukohariigis – koguseliselt või osakaalult – märkimisväärset tulu, kuid sellel riigil on siiski võimalik talle selliseid maksusoodustusi teha?

| 3. | Kui vastus teisele küsimusele on jaatav, siis kas see vastus jääb jaatavaks ka juhul, kui maksumaksja on elukohariigi ja teise riigi vahelise topeltmaksustamise vältimise lepingu alusel saanud selles teises riigis tulult, mis kuulub selles teises riigis maksustamisele, selle teise riigi maksuõigusnormides ette nähtud maksusoodustusi, kuid need maksusoodustused ei hõlma mõnda maksusoodustust, millele maksumaksjal on üldjuhul õigus elukohariigis? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus teisele küsimusele on jaatav, siis kas see vastus jääb jaatavaks ka juhul, kui maksumaksja on elukohariigi ja teise riigi vahelise topeltmaksustamise vältimise lepingu alusel saanud selles teises riigis tulult, mis kuulub selles teises riigis maksustamisele, selle teise riigi maksuõigusnormides ette nähtud maksusoodustusi, kuid need maksusoodustused ei hõlma mõnda maksusoodustust, millele maksumaksjal on üldjuhul õigus elukohariigis?

| 4. | Kui vastus kolmandale küsimusele on jaatav, siis kas see vastus jääb jaatavaks ka juhul, kui viimati nimetatud erinevusest hoolimata vähendatakse maksumaksja maksu selles teises riigis summa võrra, mis on vähemalt sama suur kui maksuvähendus, millest ta on oma elukohariigis ilma jäänud? |
| --- | --- |

4.

Kui vastus kolmandale küsimusele on jaatav, siis kas see vastus jääb jaatavaks ka juhul, kui viimati nimetatud erinevusest hoolimata vähendatakse maksumaksja maksu selles teises riigis summa võrra, mis on vähemalt sama suur kui maksuvähendus, millest ta on oma elukohariigis ilma jäänud?

| 5. | Kas vastused küsimustele on lähtuvalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 63 lõikest 1 ja artikli 65 lõikest 1 samasugused selliste õigusnormide puhul, nagu on kõne all põhikohtuasjas – olenemata sellest, kas need sisalduvad ka topeltmaksustamise vältimise lepingus või mitte –, mille kohaselt kaotab maksumaksja elukohariigis tulumaksu arvutamisel osa maksuvabast tuluosast ja isiklikest maksusoodustustest (nagu maksu vähendamine seoses pikaajalise säästmisega, st individuaalse elukindlustuslepingu kohaselt tehtavate maksetega, ja maksu vähendamine seoses energia säästmiseks tehtud kulutustega) asjaolu tõttu, et ta sai asjaomasel aastal tulu ka talle teises liikmesriigis kuuluva kinnisvara väljaüürimisest ning seda tulu ka maksustati seal? |
| --- | --- |

5.

Kas vastused küsimustele on lähtuvalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 63 lõikest 1 ja artikli 65 lõikest 1 samasugused selliste õigusnormide puhul, nagu on kõne all põhikohtuasjas – olenemata sellest, kas need sisalduvad ka topeltmaksustamise vältimise lepingus või mitte –, mille kohaselt kaotab maksumaksja elukohariigis tulumaksu arvutamisel osa maksuvabast tuluosast ja isiklikest maksusoodustustest (nagu maksu vähendamine seoses pikaajalise säästmisega, st individuaalse elukindlustuslepingu kohaselt tehtavate maksetega, ja maksu vähendamine seoses energia säästmiseks tehtud kulutustega) asjaolu tõttu, et ta sai asjaomasel aastal tulu ka talle teises liikmesriigis kuuluva kinnisvara väljaüürimisest ning seda tulu ka maksustati seal?

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/27

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Midden-Nederland (Madalmaad) 29. mail 2020 – X, Z versus Autoriteit Persoonsgegevens

(Kohtuasi C-245/20)

(2020/C 297/36)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank Midden-Nederland

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: X, Z

Vastustaja: Autoriteit Persoonsgegevens

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas isikuandmete kaitse üldmääruse (1) artikli 55 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sõnastuse „isikuandmete töötlemise toimingud [...], mida kohtud teevad oma õigust mõistvat funktsiooni täites“ all võib mõista õigusasutuse poolt isikuandmeid sisaldavate menetlusdokumentidega tutvumise võimaldamist, kusjuures võimalus tutvumiseks antakse nende menetlusdokumentide koopiate ajakirjanikule kättesaadavaks tegemisega, nagu eelotsusetaotluses on selgitatud?






  1a. | Kas sellele küsimusele vastamiseks on oluline, kas järelevalve teostamine riikliku järelevalveasutuse poolt sellise isikuandmete töötlemise laadi üle kahjustab sõltumatut kohtumõistmist konkreetsete kohtuasjade osas? |
| --- | --- | --- |

1.

Kas isikuandmete kaitse üldmääruse (1) artikli 55 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sõnastuse „isikuandmete töötlemise toimingud [...], mida kohtud teevad oma õigust mõistvat funktsiooni täites“ all võib mõista õigusasutuse poolt isikuandmeid sisaldavate menetlusdokumentidega tutvumise võimaldamist, kusjuures võimalus tutvumiseks antakse nende menetlusdokumentide koopiate ajakirjanikule kättesaadavaks tegemisega, nagu eelotsusetaotluses on selgitatud?

1a.

Kas sellele küsimusele vastamiseks on oluline, kas järelevalve teostamine riikliku järelevalveasutuse poolt sellise isikuandmete töötlemise laadi üle kahjustab sõltumatut kohtumõistmist konkreetsete kohtuasjade osas?

| 1b. | Kas sellele küsimusele vastamiseks on oluline, et õigusasutuse sõnutsi seisneb andmete töötlemise laad ja eesmärk ajakirjaniku teavitamises ja seeläbi talle kohtumenetluses avaliku kohtuistungi paremini kajastamise võimaldamises, ms teenib kohtumenetluste avalikkuse ja läbipaistvuse eesmärki? |
| --- | --- |

1b.

Kas sellele küsimusele vastamiseks on oluline, et õigusasutuse sõnutsi seisneb andmete töötlemise laad ja eesmärk ajakirjaniku teavitamises ja seeläbi talle kohtumenetluses avaliku kohtuistungi paremini kajastamise võimaldamises, ms teenib kohtumenetluste avalikkuse ja läbipaistvuse eesmärki?

| 1c. | Kas sellele küsimusele vastamiseks on oluline, kas andmete töötlemine tugineb selgesõnalisele riigisisesele õiguslikule alusele? |
| --- | --- |

1c.

Kas sellele küsimusele vastamiseks on oluline, kas andmete töötlemine tugineb selgesõnalisele riigisisesele õiguslikule alusele?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT 2016, L 119, lk 1).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/28

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank van eerste aanleg Oost-Vlaanderen, Afdeling Gent (Belgia) 3. juunil 2020 – Openbaar Ministerie versus EA

(Kohtuasi C-246/20)

(2020/C 297/37)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank van eerste aanleg Oost-Vlaanderen, Afdeling Gent

Põhikohtuasja pooled

Süüdistaja: Openbaar Ministerie

Süüdistatav: EA

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2006/126/EÜ (1) artikli 2 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriik peab juhiluba automaatselt tunnustama ka siis, kui selle dokumendi väljaandmise alus on sellise juhiloa väljavahetamine, mis on selle välja andnud liikmesriigis kadununa registreeritud ja kehtivuse kaotanud? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2006/126/EÜ (1) artikli 2 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriik peab juhiluba automaatselt tunnustama ka siis, kui selle dokumendi väljaandmise alus on sellise juhiloa väljavahetamine, mis on selle välja andnud liikmesriigis kadununa registreeritud ja kehtivuse kaotanud?

| 2. | Kas liikmesriik võib direktiivi 2006/126 artikli 11 lõike 4 teise lõigu kohaselt keelduda väljavahetatud juhiloa tunnustamisest, kui väljavahetamine on toimunud ajal, kui algse juhiloa välja andnud liikmesriik oli juhtimisõiguse ära võtnud kuni järelkoolituste läbimiseni? |
| --- | --- |

2.

Kas liikmesriik võib direktiivi 2006/126 artikli 11 lõike 4 teise lõigu kohaselt keelduda väljavahetatud juhiloa tunnustamisest, kui väljavahetamine on toimunud ajal, kui algse juhiloa välja andnud liikmesriik oli juhtimisõiguse ära võtnud kuni järelkoolituste läbimiseni?

| 3. | Kas liikmesriik võib välja vahetatud juhtimisõigust tõendava dokumendi tunnustamisest keelduda igal juhul siis, kui liikmesriik, mille territooriumil tekib juhiloa tunnustamise küsimus, saab konkreetsete ja kindlate andmete alusel kindlaks teha, et juhtimisõigust tõendava dokumendi vahetamise hetkel juhtimisõigust enam ei olnud? |
| --- | --- |

3.

Kas liikmesriik võib välja vahetatud juhtimisõigust tõendava dokumendi tunnustamisest keelduda igal juhul siis, kui liikmesriik, mille territooriumil tekib juhiloa tunnustamise küsimus, saab konkreetsete ja kindlate andmete alusel kindlaks teha, et juhtimisõigust tõendava dokumendi vahetamise hetkel juhtimisõigust enam ei olnud?

| 4. | Kas liikmesriik võib välja vahetatud juhiloa tunnustamisest keelduda igal juhul siis, kui tunnustamise küsimus puudutab liikmesriigi enda kodanikku, ja see liikmesriik tuvastab konkreetsete ja kindlate andmete alusel, et asjaomane isik ei vastanud juhiloa vahetamise ja/või tunnustamistaotluse ajal vastavas liikmesriigis juhiloa väljastamise miinimumtingimustele? |
| --- | --- |

4.

Kas liikmesriik võib välja vahetatud juhiloa tunnustamisest keelduda igal juhul siis, kui tunnustamise küsimus puudutab liikmesriigi enda kodanikku, ja see liikmesriik tuvastab konkreetsete ja kindlate andmete alusel, et asjaomane isik ei vastanud juhiloa vahetamise ja/või tunnustamistaotluse ajal vastavas liikmesriigis juhiloa väljastamise miinimumtingimustele?

| 5. | Kas direktiivi 2006/126 artikli 2 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see toob endaga kaasa ebavõrdsuse liikmesriigi kodaniku vahel, kellele väljastatakse uus juhiluba alles pärast järelkoolituste läbimist, ja kodaniku vahel, keda kohustati samuti läbima järelkoolitusi, kes aga vahepeal – võib-olla rikkudes elukohanõuet või juhiloa välja andnud liikmesriigis kehtivuse kaotanud juhiloa väljavahetamise alusel – omandab välisriigi juhiloa? |
| --- | --- |

5.

Kas direktiivi 2006/126 artikli 2 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see toob endaga kaasa ebavõrdsuse liikmesriigi kodaniku vahel, kellele väljastatakse uus juhiluba alles pärast järelkoolituste läbimist, ja kodaniku vahel, keda kohustati samuti läbima järelkoolitusi, kes aga vahepeal – võib-olla rikkudes elukohanõuet või juhiloa välja andnud liikmesriigis kehtivuse kaotanud juhiloa väljavahetamise alusel – omandab välisriigi juhiloa?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT 2006, L 403, lk 18).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/28

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 10. juunil 2020 – Gtflix Tv versus DR

(Kohtuasi C-251/20)

(2020/C 297/38)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: Gtflix Tv

Vastustaja kassatsioonimenetluses: DR

Eelotsuse küsimus

Kas määruse (EL) nr 1215/2012 (1) artikli 7 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et isik, kelle arvates on teotavaid avaldusi internetis levitades tema õigusi rikutud ning kes nõuab korraga nii andmete parandamist ja teabesisu kustutamist kui ka mittevaralise ja varalise kahju hüvitamist, võib vastavalt kohtuotsusele eDate Advertising (punktid 51 ja 52) pöörduda kohtusse igas liikmesriigis, kelle territooriumil on internetis avaldatud teabesisu kättesaadav või on olnud kättesaadav, nõudes selle liikmesriigi territooriumil tekitatud kahju hüvitamist, või peab ta vastavalt kohtuotsusele Svensk Handel (punkt 48) pöörduma selle hüvitisenõudega kohtusse, kelle alluvuses on andmete parandamiseks ja au teotavate kommentaaride eemaldamiseks ettekirjutuse tegemine?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT 2012, L 351, lk 1).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/29

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van beroep te Brussel (Belgia) 9. juunil 2020 – Impexeco N.V. versus Novartis AG

(Kohtuasi C-253/20)

(2020/C 297/39)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hof van beroep te Brussel

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Impexeco N.V.

Kostja: Novartis AG

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas ELTL artikleid 34–36 tuleb tõlgendada nii, et kui kaubamärgiga kaitstud ravimi (originaalravim) ja geneerilise ravimi on EMP-s turule toonud üksteisega majanduslikult seotud ettevõtjad, võib kaubamärgiomaniku vastuseis geneerilise ravimi edasisele turustamisele impordiriigis paralleelimportija poolt, kes on kõnealuse ravimi ümber pakendanud ja kandnud sellele kaubamärgiga kaitstud ravimi (originaalravimi) kaubamärgi, viia liikmesriikide turgude kunstliku eraldamiseni? |
| --- | --- |

1)

Kas ELTL artikleid 34–36 tuleb tõlgendada nii, et kui kaubamärgiga kaitstud ravimi (originaalravim) ja geneerilise ravimi on EMP-s turule toonud üksteisega majanduslikult seotud ettevõtjad, võib kaubamärgiomaniku vastuseis geneerilise ravimi edasisele turustamisele impordiriigis paralleelimportija poolt, kes on kõnealuse ravimi ümber pakendanud ja kandnud sellele kaubamärgiga kaitstud ravimi (originaalravimi) kaubamärgi, viia liikmesriikide turgude kunstliku eraldamiseni?

| 2) | Juhul, kui sellele küsimusele vastatakse jaatavalt: kas sellisel juhul tuleb kaubamärgiomaniku vastuseisu ümbermärgistamisele hinnata Bristol-Myers-Squibb tingimuste alusel? |
| --- | --- |

2)

Juhul, kui sellele küsimusele vastatakse jaatavalt: kas sellisel juhul tuleb kaubamärgiomaniku vastuseisu ümbermärgistamisele hinnata Bristol-Myers-Squibb tingimuste alusel?

| 3) | Kas nendele küsimustele vastamisel on oluline, et geneeriline ravim ja kaubamärgiga kaitstud ravim (originaalravim) on identsed või et neil on 19. aprilli 2001. aasta kuningliku dekreedi, mis käsitleb paralleelimporti, artikli 3 lõike 2 kohaselt sama ravitoime? |
| --- | --- |

3)

Kas nendele küsimustele vastamisel on oluline, et geneeriline ravim ja kaubamärgiga kaitstud ravim (originaalravim) on identsed või et neil on 19. aprilli 2001. aasta kuningliku dekreedi, mis käsitleb paralleelimporti, artikli 3 lõike 2 kohaselt sama ravitoime?

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/29

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van beroep te Brussel (Belgia) 9. juunil 2020 – PI Pharma NV versus Novartis AG, Novartis Pharma NV

(Kohtuasi C-254/20)

(2020/C 297/40)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hof van beroep te Brussel

Põhikohtuasja pooled

Hageja/Kaebaja: PI Pharma NV

Kostja/Vastustaja: Novartis AG, Novartis Pharma NV

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas ELTL artikleid 34–36 tuleb tõlgendada nii, et kui kaubamärgiga kaitstud ravimi (originaalravim) ja geneerilise ravimi on EMP-s turule toonud üksteisega majanduslikult seotud ettevõtjad, võib kaubamärgiomaniku vastuseis geneerilise ravimi edasisele turustamisele impordiriigis paralleelimportija poolt, kes on kõnealuse ravimi ümber pakendanud ja kandnud sellele kaubamärgiga kaitstud ravimi (originaalravimi) kaubamärgi, viia liikmesriikide turgude kunstliku eraldamiseni? |
| --- | --- |

1)

Kas ELTL artikleid 34–36 tuleb tõlgendada nii, et kui kaubamärgiga kaitstud ravimi (originaalravim) ja geneerilise ravimi on EMP-s turule toonud üksteisega majanduslikult seotud ettevõtjad, võib kaubamärgiomaniku vastuseis geneerilise ravimi edasisele turustamisele impordiriigis paralleelimportija poolt, kes on kõnealuse ravimi ümber pakendanud ja kandnud sellele kaubamärgiga kaitstud ravimi (originaalravimi) kaubamärgi, viia liikmesriikide turgude kunstliku eraldamiseni?

| 2) | Juhul, kui sellele küsimusele vastatakse jaatavalt: kas sellisel juhul tuleb kaubamärgiomaniku vastuseisu ümbermärgistamisele hinnata Bristol-Myers-Squibb tingimuste alusel? |
| --- | --- |

2)

Juhul, kui sellele küsimusele vastatakse jaatavalt: kas sellisel juhul tuleb kaubamärgiomaniku vastuseisu ümbermärgistamisele hinnata Bristol-Myers-Squibb tingimuste alusel?

| 3) | Kas nendele küsimustele vastamisel on oluline, et geneeriline ravim ja kaubamärgiga kaitstud ravim (originaalravim) on identsed või et neil on 19. aprilli 2001. aasta kuningliku dekreedi, mis käsitleb paralleelimporti, artikli 3 lõike 2 kohaselt sama ravitoime? |
| --- | --- |

3)

Kas nendele küsimustele vastamisel on oluline, et geneeriline ravim ja kaubamärgiga kaitstud ravim (originaalravim) on identsed või et neil on 19. aprilli 2001. aasta kuningliku dekreedi, mis käsitleb paralleelimporti, artikli 3 lõike 2 kohaselt sama ravitoime?

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/30

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 18. juunil 2020 – Finanzamt T versus S

(Kohtuasi C-269/20)

(2020/C 297/41)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesfinanzhof

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Finanzamt T

Vastustaja: S

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (1) artikli 4 lõike 4 teise lõiguga liikmesriigile antud õigust käsitada tema territooriumil asuvaid õiguslikult iseseisvaid, kuid rahaliste, majanduslike ja organisatsiooniliste sidemete kaudu tihedalt üksteisega seotud isikuid ühe maksukohustuslasena tuleb teostada nii,






  a) | et maksukohustuslasena käsitatakse nendest isikutest ühte, kes on maksukohustuslane nende isikute kõikide tehingute osas, või nii, |
| --- | --- | --- |

1.

Kas nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (1) artikli 4 lõike 4 teise lõiguga liikmesriigile antud õigust käsitada tema territooriumil asuvaid õiguslikult iseseisvaid, kuid rahaliste, majanduslike ja organisatsiooniliste sidemete kaudu tihedalt üksteisega seotud isikuid ühe maksukohustuslasena tuleb teostada nii,

a)

et maksukohustuslasena käsitatakse nendest isikutest ühte, kes on maksukohustuslane nende isikute kõikide tehingute osas, või nii,

| b) | et maksukohustuslasena käsitamise tulemusel tekib tingimata – põhjustades märkimisväärse saamata jäänud maksutulu – üksteisega tihedalt seotud isikutest eraldiseisev käibemaksugrupp, mille puhul on tegemist just käibemaksu kohaldamiseks loodava fiktiivse üksusega? |
| --- | --- |

b)

et maksukohustuslasena käsitamise tulemusel tekib tingimata – põhjustades märkimisväärse saamata jäänud maksutulu – üksteisega tihedalt seotud isikutest eraldiseisev käibemaksugrupp, mille puhul on tegemist just käibemaksu kohaldamiseks loodava fiktiivse üksusega?

| 2. | Kui õige on esimesele küsimusele punktis a pakutud vastus: Kas Euroopa Liidu Kohtu praktikast, mis käsitleb teenuste osutamist muul kui majandustegevuse eesmärgil nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 6 lõike 2 tähenduses (12. veebruari 2009. aasta kohtuotsus Vereniging Noordelijke Land- en Tuinbouw Organisatie, C-515/07, EU:C:2009:88), tuleneb, et maksukohustuslane,






  a) | kes esiteks tegeleb majandustegevusega ja seejuures tarnib kaupa või osutab teenuseid tasu eest nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 2 punkti 1 tähenduses ning |
| --- | --- | --- |

2.

Kui õige on esimesele küsimusele punktis a pakutud vastus: Kas Euroopa Liidu Kohtu praktikast, mis käsitleb teenuste osutamist muul kui majandustegevuse eesmärgil nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 6 lõike 2 tähenduses (12. veebruari 2009. aasta kohtuotsus Vereniging Noordelijke Land- en Tuinbouw Organisatie, C-515/07, EU:C:2009:88), tuleneb, et maksukohustuslane,

a)

kes esiteks tegeleb majandustegevusega ja seejuures tarnib kaupa või osutab teenuseid tasu eest nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 2 punkti 1 tähenduses ning

| b) | kes teiseks tegeleb samal ajal tegevusega, milleks ta on kohustatud avaliku võimu kandjana (ametivõimuna) ja millega seoses ei käsitata teda maksukohustuslasena vastavalt nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 4 lõikele 5, |
| --- | --- |

b)

kes teiseks tegeleb samal ajal tegevusega, milleks ta on kohustatud avaliku võimu kandjana (ametivõimuna) ja millega seoses ei käsitata teda maksukohustuslasena vastavalt nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 4 lõikele 5,

jäetakse nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 6 lõike 2 punkti b kohaselt käibemaksuga maksustamata osas, milles ta oma majandustegevuse käigus osutab tasuta teenust tegevuse tarbeks, mida ta teeb ametivõimuna?

---

(1)  EÜT 1977, L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/31 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/31

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Giudice di pace di Massa (Itaalia) 19. juunil 2020 – GN ja WX versus Prefettura di Massa Carrara – Ufficio Territoriale del Governo di Massa Carrara

(Kohtuasi C-274/20)

(2020/C 297/42)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Giudice di pace di Massa

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: GN ja WX

Vastustaja: Prefettura di Massa Carrara – Ufficio Territoriale del Governo di Massa Carrara

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas seda, et „diskrimineerimine kodakondsuse alusel“ on ELTL artikli 18 alusel keelatud, tuleb tõlgendada nii, et liikmesriikidel on keelatud kehtestada õigusnorme, mis võiksid teiste liikmesriikide kodanikele kas või kaudselt, varjatult ja/või sisuliselt raskusi tekitada? |
| --- | --- |

1.

Kas seda, et „diskrimineerimine kodakondsuse alusel“ on ELTL artikli 18 alusel keelatud, tuleb tõlgendada nii, et liikmesriikidel on keelatud kehtestada õigusnorme, mis võiksid teiste liikmesriikide kodanikele kas või kaudselt, varjatult ja/või sisuliselt raskusi tekitada?

| 2. | Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt, siis kas liiklusseadustiku (Codice della Strada) artikli 93 lõige 1-bis, mille kohaselt on Itaalias üle 60 päeva elanud isikutel keelatud välismaiste numbrimärkidega liigelda (olenemata sellest, kelle nimele sõiduk on registreeritud), võib teiste liikmesriikide kodanikele (välismaise numbrimärgiga autode omanikele) raskusi tekitada ning olla seega kodakondsuse alusel diskrimineeriv? |
| --- | --- |

2.

Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt, siis kas liiklusseadustiku (Codice della Strada) artikli 93 lõige 1-bis, mille kohaselt on Itaalias üle 60 päeva elanud isikutel keelatud välismaiste numbrimärkidega liigelda (olenemata sellest, kelle nimele sõiduk on registreeritud), võib teiste liikmesriikide kodanikele (välismaise numbrimärgiga autode omanikele) raskusi tekitada ning olla seega kodakondsuse alusel diskrimineeriv?

| 3. | Kas seda, et






  a) | ELTL artikkel 21 näeb ette „õigus[e] vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil“; |
| --- | --- | --- |

3.

Kas seda, et

a)

ELTL artikkel 21 näeb ette „õigus[e] vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil“;

| b) | ELTL artikkel 26 näeb ette „siseturu“, mis „hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine vastavalt aluslepingute sätetele“; |
| --- | --- |

b)

ELTL artikkel 26 näeb ette „siseturu“, mis „hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine vastavalt aluslepingute sätetele“;

| c) | ELTL artikli 45 kohaselt „[t]agatakse töötajate liikumisvabadus liidu piires“; |
| --- | --- |

c)

ELTL artikli 45 kohaselt „[t]agatakse töötajate liikumisvabadus liidu piires“;

| d) | ELTL artiklitega 49-55 „keelatakse piirangud, mis kitsendavad liikmesriigi kodaniku asutamisvabadust teise liikmesriigi territooriumil“; |
| --- | --- |

d)

ELTL artiklitega 49-55 „keelatakse piirangud, mis kitsendavad liikmesriigi kodaniku asutamisvabadust teise liikmesriigi territooriumil“;

| e) | ELTL artiklitega 56–62 „keelatakse liidu piires teenuste osutamise vabaduse piirangud liikmesriikide kodanike suhtes, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis kui see isik, kellele teenuseid pakutakse“, |
| --- | --- |

e)

ELTL artiklitega 56–62 „keelatakse liidu piires teenuste osutamise vabaduse piirangud liikmesriikide kodanike suhtes, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis kui see isik, kellele teenuseid pakutakse“,

tuleb tõlgendada nii, et keelatud on ka riigisisesed õigusnormid, mis võivad kas või kaudselt, varjatult ja/või sisuliselt piirata või raskendada liidu kodanikel selliste õiguste ja vabaduste teostamist nagu õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, töötajate liikumisvabadus liidu piires, asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus, või neid mingil moel mõjutada?

| 4. | Kas juhul, kui kolmandale küsimusele vastatakse jaatavalt, võib liiklusseadustiku (Codice della Strada) artikli 93 lõige 1-bis, mis keelab Itaalias üle 60 päeva elanud isikutel välismaiste numbrimärkidega liigelda (olenemata sellest, kelle nimele sõiduk on registreeritud), piirata, raskendada või mõjutada mingil moel selliste õiguste ja vabaduste teostamist nagu õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, töötajate liikumisvabadus liidu piires, asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus? |
| --- | --- |

4.

Kas juhul, kui kolmandale küsimusele vastatakse jaatavalt, võib liiklusseadustiku (Codice della Strada) artikli 93 lõige 1-bis, mis keelab Itaalias üle 60 päeva elanud isikutel välismaiste numbrimärkidega liigelda (olenemata sellest, kelle nimele sõiduk on registreeritud), piirata, raskendada või mõjutada mingil moel selliste õiguste ja vabaduste teostamist nagu õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, töötajate liikumisvabadus liidu piires, asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus?

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/32 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/32

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal du travail francophone de Bruxelles (Belgia) 25. juunil 2020 – CO, ME, GC ja veel 42 hagejat versus MJ, Euroopa Komisjon, Euroopa välisteenistus, Euroopa Liidu Nõukogu, Eulex Kosovo

(Kohtuasi C-283/20)

(2020/C 297/43)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal du travail francophone de Bruxelles

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: CO, ME, GC ja veel 42 hagejat

Kostjad: MJ, Euroopa Komisjon, Euroopa välisteenistus, Euroopa Liidu Nõukogu, Eulex Kosovo

Eelotsuse küsimused

Kas nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeetme 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos EULEX KOSOVO (1) (enne selle muutmist nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsusega 2014/349/ÜVJP (2)) artikli 8 lõiget 3 ja artikli 10 lõiget 3 – vajaduse korral koostoimes kõigi muude sätetega, mis võivad olla asjakohased – tuleb tõlgendada nii, et nendega on missiooni juhile, kes tegutseb oma nimel ja arvel, antud ajavahemikul enne 12. juunit 2014 missiooni EULEX KOSOVO teenistusse tööle võetud rahvusvahelise tsiviilisikkoosseisu liikmete tööandja staatus, või – võttes eelkõige arvesse ühismeetme 2008/124/ÜVJP artikli 8 lõiget 5 ja artikli 9 lõiget 3 enne selle muutmist 12. juunil 2014 – nii, et sellega on tööandja staatus antud Euroopa Liidule ja/või Euroopa Liidu institutsioonile (näiteks Euroopa Komisjon, Euroopa välisteenistus, Euroopa Liidu Nõukogu või mis tahes muu institutsioon), mille arvel missiooni juht kuni selle kuupäevani tegutses selle volituste, volituste delegeerimise või mis tahes muus vormis esindamise teel, mis tuleb vajaduse korral kindlaks määrata?

---

(1)  ELT 2008, L 42, lk 92.

(2)  Nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsus 2014/349/ÜVJP, millega muudetakse ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO) (ELT 2014, L 174, lk 42).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/32 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/32

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Judiciaire – Bobigny (Prantsusmaa) 30. juunil 2020. aastal – BNP Paribas Personal Finance SA versus ZD

(Kohtuasi C-288/20)

(2020/C 297/44)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Judiciaire – Bobigny

Põhikohtuasja pooled

Hageja: BNP Paribas Personal Finance SA

Kostja: ZD

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas niisugused tingimused nagu põhikohtuasjas käsitletavad, mis näevad ette, et arvestusvaluuta on Šveitsi frank ja maksevaluuta on euro ning mille tulemusena jääb vahetuskursirisk laenuvõtja kanda, kuuluvad lepingu põhiobjekti hulka direktiivi 93/13 (1) artikli 4 punkti 2 tähenduses, kui valuutavahetuskulude summat ei ole vaidlustatud ja kui on olemas tingimused, mis näevad ette, et kindlatel kuupäevadel saab laenuvõtja kasutada eespool kindlaks määratud valemi järgi eurodesse konverteerimise võimalust? |
| --- | --- |

1)

Kas niisugused tingimused nagu põhikohtuasjas käsitletavad, mis näevad ette, et arvestusvaluuta on Šveitsi frank ja maksevaluuta on euro ning mille tulemusena jääb vahetuskursirisk laenuvõtja kanda, kuuluvad lepingu põhiobjekti hulka direktiivi 93/13 (1) artikli 4 punkti 2 tähenduses, kui valuutavahetuskulude summat ei ole vaidlustatud ja kui on olemas tingimused, mis näevad ette, et kindlatel kuupäevadel saab laenuvõtja kasutada eespool kindlaks määratud valemi järgi eurodesse konverteerimise võimalust?

| 2) | Kas direktiiviga 93/13, tõlgendatuna ühenduse õiguse tõhususe põhimõttest lähtudes, on vastuolus riigisisene kohtupraktika, milles on leitud, et niisugune tingimus või tingimuste kogum nagu põhikohtuasjas käsitletav on koostatud „lihtsas ja arusaadavas keeles“ direktiivi tähenduses, kui:






  — | eelnevas laenupakkumuses on üksikasjalikult kirjeldatud valuutavahetustehinguid, mis krediidi elutsükli jooksul tehakse, ning täpsustatud, et euro ja Šveitsi frangi vahetuskursiks on kurss, mida kohaldati kaks tööpäeva enne selle sündmuse kuupäeva, mis tehingu ära määrab, ning mis on avaldatud Euroopa Keskpanga veebisaidil? |
| --- | --- | --- |

2)

Kas direktiiviga 93/13, tõlgendatuna ühenduse õiguse tõhususe põhimõttest lähtudes, on vastuolus riigisisene kohtupraktika, milles on leitud, et niisugune tingimus või tingimuste kogum nagu põhikohtuasjas käsitletav on koostatud „lihtsas ja arusaadavas keeles“ direktiivi tähenduses, kui:

—

eelnevas laenupakkumuses on üksikasjalikult kirjeldatud valuutavahetustehinguid, mis krediidi elutsükli jooksul tehakse, ning täpsustatud, et euro ja Šveitsi frangi vahetuskursiks on kurss, mida kohaldati kaks tööpäeva enne selle sündmuse kuupäeva, mis tehingu ära määrab, ning mis on avaldatud Euroopa Keskpanga veebisaidil?

| — | pakkumuses on märgitud, et laenuandja nõustub Šveitsi frankidest eurodesse vahetamise ja eurodest Šveitsi frankidesse vahetamise tehingutega, mis on krediidi toimimiseks ja tagastamiseks vajalikud, ning et laenuandja konverteerib eurodes kuumaksete jäägi pärast krediidi lisakulude tasumist Šveitsi frankidesse; |
| --- | --- |

—

pakkumuses on märgitud, et laenuandja nõustub Šveitsi frankidest eurodesse vahetamise ja eurodest Šveitsi frankidesse vahetamise tehingutega, mis on krediidi toimimiseks ja tagastamiseks vajalikud, ning et laenuandja konverteerib eurodes kuumaksete jäägi pärast krediidi lisakulude tasumist Šveitsi frankidesse;

| — | pakkumuses on märgitud, et kui valuutavahetustehingu tulemuseks on summa, mis on madalam maksetähtpäeval sisse nõutavast summast Šveitsi frankides, toimub põhisumma tasumine aeglasemalt ja põhisumma võimalik tasumata osa maksetähtpäeval kantakse Šveitsi frankides laenujääki, ning täpsustatud, et laenu põhisumma tasumine muutub olenevalt kuumaksete suhtes kohaldatava valuutakursi tõusust või langusest, et see muutus võib tuua kaasa laenuperioodi pikenemise või lühenemise ning olenevalt olukorrast muuta tagastatavat kogusummat? |
| --- | --- |

—

pakkumuses on märgitud, et kui valuutavahetustehingu tulemuseks on summa, mis on madalam maksetähtpäeval sisse nõutavast summast Šveitsi frankides, toimub põhisumma tasumine aeglasemalt ja põhisumma võimalik tasumata osa maksetähtpäeval kantakse Šveitsi frankides laenujääki, ning täpsustatud, et laenu põhisumma tasumine muutub olenevalt kuumaksete suhtes kohaldatava valuutakursi tõusust või langusest, et see muutus võib tuua kaasa laenuperioodi pikenemise või lühenemise ning olenevalt olukorrast muuta tagastatavat kogusummat?

| — | artiklites „sisekonto eurodes“ ja „sisekonto Šveitsi frankides“ on üksikasjalikult kirjeldatud tehinguid, mis igal maksetähtpäeval iga konto kreeditis ja deebetis tehakse, ning lepingus on läbipaistvalt ära näidatud, kuidas välisvaluuta konverteerimise süsteem konkreetselt toimib; |
| --- | --- |

—

artiklites „sisekonto eurodes“ ja „sisekonto Šveitsi frankides“ on üksikasjalikult kirjeldatud tehinguid, mis igal maksetähtpäeval iga konto kreeditis ja deebetis tehakse, ning lepingus on läbipaistvalt ära näidatud, kuidas välisvaluuta konverteerimise süsteem konkreetselt toimib;

ning samas ei ole pakkumuses sõnaselgelt mainitud „vahetuskursiriski“, millega laenuvõtja silmitsi seisab, kui ta ei saa tulu arvestusvaluutas, ega sõnaselgelt nimetatud „intressimäärariski“?

| 3) | Kas juhul, kui vastus teisele küsimusele on jaatav, on direktiiviga 93/13, tõlgendatuna ühenduse õiguse tõhususe põhimõttest lähtudes, vastuolus riigisisene kohtupraktika, milles on leitud, et niisugune tingimus või tingimuste kogum nagu põhikohtuasjas käsitletav on koostatud „lihtsas ja arusaadavas keeles“ direktiivi tähenduses, kui [teises] küsimuses nimetatud teabele lisandub ainult simulatsioon, mille kohaselt langeb laenu tagastamise valuuta kurss arvestusvaluuta suhtes 5,27 % võrra, ja seda lepingu puhul, mille esialgne kestus on 20 aastat, ilma et üldse oleks mainitud niisuguseid termineid nagu „risk“ või „raskus“? |
| --- | --- |

3)

Kas juhul, kui vastus teisele küsimusele on jaatav, on direktiiviga 93/13, tõlgendatuna ühenduse õiguse tõhususe põhimõttest lähtudes, vastuolus riigisisene kohtupraktika, milles on leitud, et niisugune tingimus või tingimuste kogum nagu põhikohtuasjas käsitletav on koostatud „lihtsas ja arusaadavas keeles“ direktiivi tähenduses, kui [teises] küsimuses nimetatud teabele lisandub ainult simulatsioon, mille kohaselt langeb laenu tagastamise valuuta kurss arvestusvaluuta suhtes 5,27 % võrra, ja seda lepingu puhul, mille esialgne kestus on 20 aastat, ilma et üldse oleks mainitud niisuguseid termineid nagu „risk“ või „raskus“?

| 4) | Kas tõendamiskoormis selle tõendamisel, et tingimus on koostatud „selges ja arusaadavas keeles“ direktiivi 93/13 tähenduses, lasub – sh lepingu sõlmimise asjaolude osas – majandus- või kutsetegevuses tegutseval isikul või tarbijal? |
| --- | --- |

4)

Kas tõendamiskoormis selle tõendamisel, et tingimus on koostatud „selges ja arusaadavas keeles“ direktiivi 93/13 tähenduses, lasub – sh lepingu sõlmimise asjaolude osas – majandus- või kutsetegevuses tegutseval isikul või tarbijal?

| 5) | Kas juhul, kui tõendamiskoormis selle tõendamisel, et tingimus on koostatud „selges ja arusaadavas keeles“, lasub majandus- või kutsetegevuses tegutseval isikul, on direktiiviga 93/13 vastuolus riigisisene kohtupraktika, milles on leitud seoses müügitehnikaid käsitletavate dokumentidega, et laenuvõtjate ülesanne on tõendada esiteks, et nendes dokumentides toodud teave oli suunatud neile, ning teiseks, et need dokumendid andis neile pank, või nõuab direktiiv vastupidi, et see kujutaks endast eeldust, et nendes dokumentides sisalduv teave edastati, sh suuliselt laenuvõtjatele – lihtne eeldus, mille peab ümber lükkama majandus- või kutsetegevuses tegutsev isik, kes peab vastutama teabe eest, mille on edastanud tema vahendajad? |
| --- | --- |

5)

Kas juhul, kui tõendamiskoormis selle tõendamisel, et tingimus on koostatud „selges ja arusaadavas keeles“, lasub majandus- või kutsetegevuses tegutseval isikul, on direktiiviga 93/13 vastuolus riigisisene kohtupraktika, milles on leitud seoses müügitehnikaid käsitletavate dokumentidega, et laenuvõtjate ülesanne on tõendada esiteks, et nendes dokumentides toodud teave oli suunatud neile, ning teiseks, et need dokumendid andis neile pank, või nõuab direktiiv vastupidi, et see kujutaks endast eeldust, et nendes dokumentides sisalduv teave edastati, sh suuliselt laenuvõtjatele – lihtne eeldus, mille peab ümber lükkama majandus- või kutsetegevuses tegutsev isik, kes peab vastutama teabe eest, mille on edastanud tema vahendajad?

| 6) | Kas oluline tasakaalustamatus võib eksisteerida niisuguse lepingu puhul nagu põhikohtuasjas käsitletav, mille kohaselt jääb mõlema poole kanda vahetuskursirisk, kui esiteks on majandus- või kutsetegevuses tegutseva isiku käsutuses rohkem vahendeid, mis võimaldavad vahetuskursiriski ennetada, ning teiseks on majandus- või kutsetegevuses tegutseva isiku kanda jääv risk piiratud, samas kui tarbija kanda jääv risk ei ole? |
| --- | --- |

6)

Kas oluline tasakaalustamatus võib eksisteerida niisuguse lepingu puhul nagu põhikohtuasjas käsitletav, mille kohaselt jääb mõlema poole kanda vahetuskursirisk, kui esiteks on majandus- või kutsetegevuses tegutseva isiku käsutuses rohkem vahendeid, mis võimaldavad vahetuskursiriski ennetada, ning teiseks on majandus- või kutsetegevuses tegutseva isiku kanda jääv risk piiratud, samas kui tarbija kanda jääv risk ei ole?

---

(1)  Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT 1993, L 95, lk 29; ELT eriväljaanne 15/02, lk 288).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/34

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour d’appel de Paris (Prantsusmaa) 30. juunil 2020 – IB versus FA

(Kohtuasi C-289/20)

(2020/C 297/45)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour d’appel de Paris

Põhikohtuasja pooled

Apellant: IB

Vastustaja: FA

Eelotsuse küsimus

Kui faktilistest asjaoludest nähtub nagu käesolevas asjas, et üks abikaasadest elab osa aega ühes, osa aega teises liikmesriigis, siis kas määruse (EÜ) nr 2201/2003 (1) artikli 3 tähenduses ja selle kohaldamisel on mõeldav, et tal on alaline elukoht kahes liikmesriigis, nii et kui selles artiklis loetletud tingimused on täidetud kahes liikmesriigis, on selle abielulahutuse kohta otsuse tegemine võrdselt mõlema liikmesriigi kohtualluvuses?

---

(1)  Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (ELT 2003, L 338, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 243).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/34

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Satversmes tiesa (Läti) 30. juunil 2020. aastal – AS Latvijas Gāze versus Latvijas Republikas Saeima, Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija

(Kohtuasi C-290/20)

(2020/C 297/46)

Kohtumenetluse keel: läti

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Satversmes tiesa

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: AS Latvijas Gāze

Teised menetlusosalised: Latvijas Republikas Saeima, Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2009/73/EÜ (1) artiklit 23 ja artikli 32 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigid peavad võtma vastu õigusnormid, mille kohaselt ühelt poolt võivad kõik lõpptarbijad valida, millist liiki võrguga – ülekande- või jaotusvõrk – liituda, ja teiselt poolt on võrguhaldur kohustatud võimaldama neil asjaomase võrguga liituda? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2009/73/EÜ (1) artiklit 23 ja artikli 32 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigid peavad võtma vastu õigusnormid, mille kohaselt ühelt poolt võivad kõik lõpptarbijad valida, millist liiki võrguga – ülekande- või jaotusvõrk – liituda, ja teiselt poolt on võrguhaldur kohustatud võimaldama neil asjaomase võrguga liituda?

| 2. | Kas direktiivi 2009/73/EÜ artiklit 23 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigid on kohustatud võtma vastu õigusnormid, mille kohaselt on maagaasiedastusvõrguga lubatud liituda ainult lõpptarbijatel, kes ei ole kodutarbijad (st üksnes tööstustarbijatel)? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2009/73/EÜ artiklit 23 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigid on kohustatud võtma vastu õigusnormid, mille kohaselt on maagaasiedastusvõrguga lubatud liituda ainult lõpptarbijatel, kes ei ole kodutarbijad (st üksnes tööstustarbijatel)?

| 3. | Kas direktiivi 2009/73/EÜ artiklit 23, eelkõige mõistet „uus tööstustarbija“ tuleb tõlgendada nii, et see artikkel paneb liikmesriikidele kohustuse kehtestada õigusnormid, mille kohaselt on lubatud maagaasiedastusvõrguga liituda ainult sellistel lõpptarbijatel, kes ei ole kodutarbijad (st ainult tööstustarbijatel), keda ei ole varem olnud jaotusvõrku ühendatud? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2009/73/EÜ artiklit 23, eelkõige mõistet „uus tööstustarbija“ tuleb tõlgendada nii, et see artikkel paneb liikmesriikidele kohustuse kehtestada õigusnormid, mille kohaselt on lubatud maagaasiedastusvõrguga liituda ainult sellistel lõpptarbijatel, kes ei ole kodutarbijad (st ainult tööstustarbijatel), keda ei ole varem olnud jaotusvõrku ühendatud?

| 4. | Kas direktiivi 2009/73/EÜ artikli 2 punkti 3 ja artiklit 23 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt hõlmab maagaasi ülekandmine maagaasi ülekandmist otse lõpptarbija maagaasitarnevõrku? |
| --- | --- |

4.

Kas direktiivi 2009/73/EÜ artikli 2 punkti 3 ja artiklit 23 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt hõlmab maagaasi ülekandmine maagaasi ülekandmist otse lõpptarbija maagaasitarnevõrku?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT 2009, L 211, lk 94).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/35 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/35

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Prantsusmaa) 6. juulil 2020 – Icade Promotion Logement SAS versus Ministère de l’Action et des Comptes publics

(Kohtuasi C-299/20)

(2020/C 297/47)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Conseil d’État

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Icade Promotion Logement SAS

Vastustaja: Ministère de l’Action et des Comptes publics

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas 28. novembri 2006. aasta direktiivi (1) artiklit 392 tuleb tõlgendada nii, et see võimaldab kasuminormi alusel maksustamist üksnes selliste võõrandamistehingute puhul, mis hõlmavad niisuguste kinnisasjade võõrandamist, mille omandamisel kohaldati käibemaksuga maksustamist ning mille puhul edasimüüjast maksukohustuslasel ei olnud õigust kõnealust maksu maha arvata? Või võimaldab see säte kohaldada kõnealust maksustamiskorda ka võõrandamistehingute suhtes, mis hõlmavad selliseid kinnisasju, mille suhtes käibemaksuga maksustamist ei kohaldatud, kas siis põhjusel, et see võõrandamistehing jääb kõnealuse maksu kohaldamisalast välja, või juhul, kui tehing jääb maksu kohaldamisalasse, rakendatakse selle suhtes maksuvabastust? |
| --- | --- |

1.

Kas 28. novembri 2006. aasta direktiivi (1) artiklit 392 tuleb tõlgendada nii, et see võimaldab kasuminormi alusel maksustamist üksnes selliste võõrandamistehingute puhul, mis hõlmavad niisuguste kinnisasjade võõrandamist, mille omandamisel kohaldati käibemaksuga maksustamist ning mille puhul edasimüüjast maksukohustuslasel ei olnud õigust kõnealust maksu maha arvata? Või võimaldab see säte kohaldada kõnealust maksustamiskorda ka võõrandamistehingute suhtes, mis hõlmavad selliseid kinnisasju, mille suhtes käibemaksuga maksustamist ei kohaldatud, kas siis põhjusel, et see võõrandamistehing jääb kõnealuse maksu kohaldamisalast välja, või juhul, kui tehing jääb maksu kohaldamisalasse, rakendatakse selle suhtes maksuvabastust?

| 2. | Kas 28. novembri 2006. aasta direktiivi artiklit 392 tuleb tõlgendada nii, et sellega välistatakse kasuminormi maksustamise kohaldamine ehitusmaa võõrandamistehingute suhtes kahel järgmisel juhul:






  — | kui kõnealune maa, mis omandati hoonestamata kujul, on muudetud maksukohustuslase poolt omandamise ja edasimüümise vahelisel ajal ehitusmaaks; |
| --- | --- | --- |

2.

Kas 28. novembri 2006. aasta direktiivi artiklit 392 tuleb tõlgendada nii, et sellega välistatakse kasuminormi maksustamise kohaldamine ehitusmaa võõrandamistehingute suhtes kahel järgmisel juhul:

—

kui kõnealune maa, mis omandati hoonestamata kujul, on muudetud maksukohustuslase poolt omandamise ja edasimüümise vahelisel ajal ehitusmaaks;

| — | kui maksukohustuslase poolt kõnealuse maa omandamise ja edasimüümise vahelisel ajal on selle maa omadused muutunud, näiteks on maa jagatud kruntideks või on teostatud tööd, mis võimaldavad kõnealusel maal kasutada eri võrgustikke (teedevõrk, joogivesi, elekter, gaas, kanalisatsioon, sidevõrgud)? |
| --- | --- |

—

kui maksukohustuslase poolt kõnealuse maa omandamise ja edasimüümise vahelisel ajal on selle maa omadused muutunud, näiteks on maa jagatud kruntideks või on teostatud tööd, mis võimaldavad kõnealusel maal kasutada eri võrgustikke (teedevõrk, joogivesi, elekter, gaas, kanalisatsioon, sidevõrgud)?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/36

---

22. juulil 2020 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Austria Vabariik

(Kohtuasi C-328/20)

(2020/C 297/48)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: D. Martin, B.-R. Killmann)

Kostja: Austria Vabariik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Austria Vabariik on kehtestanud nende töötajate, kelle lapsed elavad alaliselt teises liikmesriigis, peretoetuste ja maksusoodustuse vormis lapsetoetuse suhtes korrigeerimismehhanismi, on Austria Vabariik rikkunud määruse (EÜ) nr 883/2004 (1) artiklitest 7 ja 67, määruse nr 883/2004 artiklist 4 ja määruse (EL) nr 492/2011 (2) artikli 7 lõikest 2 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Austria Vabariik on kehtestanud nende töötajate, kelle lapsed elavad alaliselt teises liikmesriigis, peretoetuste ja maksusoodustuse vormis lapsetoetuse suhtes korrigeerimismehhanismi, on Austria Vabariik rikkunud määruse (EÜ) nr 883/2004 (1) artiklitest 7 ja 67, määruse nr 883/2004 artiklist 4 ja määruse (EL) nr 492/2011 (2) artikli 7 lõikest 2 tulenevaid kohustusi;

| — | tuvastada, et kuna Austria Vabariik on kehtestanud ka nende võõrtöötajate, kelle lapsed elavad alaliselt teises liikmesriigis, peresoodustuste, pere ainukese töötaja maksusoodustuse, üksikvanema maksusoodustuse ja elatise maksusoodustuse suhtes korrigeerimismehhanismi, on Austria Vabariik rikkunud määruse nr 492/2011 artikli 7 lõikest 2 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Austria Vabariik on kehtestanud ka nende võõrtöötajate, kelle lapsed elavad alaliselt teises liikmesriigis, peresoodustuste, pere ainukese töötaja maksusoodustuse, üksikvanema maksusoodustuse ja elatise maksusoodustuse suhtes korrigeerimismehhanismi, on Austria Vabariik rikkunud määruse nr 492/2011 artikli 7 lõikest 2 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Austria Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Austria Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Austria annab seal töötavatele isikutele nende laste eest ühtsete paušaalsete summadena perehüvitisi ja sotsiaalse soodustusena peretoetusi ning lapse maksusoodustuse, samuti maksusoodustuse peresoodustuse, pere ainukese töötaja maksusoodustuse, üksikvanema maksusoodustuse ja elatise maksusoodustuse vormis. Alates 1. jaanuarist 2019 näevad Austria õigusnormid ette, et neid toetusi korrigeeritakse vastavalt selle liikmesriigi hinnatasemele, kus laps alaliselt viibib.

Esimene väide:

Komisjon väidab, et peretoetus ja lapse maksusoodustus on perehüvitised määruse nr 883/2004 tähenduses. Selle määruse artiklite 7 ja 67 kohaselt on keelatud see, et liikmesriik seab perehüvitiste maksmise või nende suuruse sõltuvaks sellest, et töötaja pereliikmed elavad hüvitisi maksvas liikmesriigis. Korrigeerimismehhanismi ettenägemine tähendab aga, et Austria eristab lastega seotud hüvitisi lähtuvalt sellest, millises liikmesriigis lapsed elavad. Austria rikub sellega määruse nr 883/2004 artikleid 7 ja 67.

Teine väide:

Lisaks väidab komisjon, et selline korrigeerimine Austria poolt seab need hüvitist saama õigustatud isikud, kelle lapsed elavad kõrgema hinnatasemega liikmesriigis, paremasse olukorda võrreldes nende isikutega, kelle lapsed elavad Austrias, kusjuures isikuid, kelle lapsed elavad madalama hinnatasemega liikmesriigis, koheldakse halvemini. Austria lähtub aga sellest, et korrigeerimisega kaasneb riigieelarve kokkuhoid, mis saab tähendada ainult seda, et selliste hüvitiste ja soodustuste saajate hulgas on rohkem neid isikuid, kelle lapsed elavad Austriast madalama hinnatasemega liikmesriikides.

Korrigeerimismehhanismiga näeb Austria seega kokkuvõttes ette kaudse diskrimineerimise, mis kahjustab võõrtöötajaid. Sellise diskrimineerimise põhjendamiseks ei nähtu ühtegi legitiimset eesmärki. Austria rikub seega võrdse kohtlemise nõuet, nagu see sisaldub peretoetuste ja lapse maksusoodustuse osas määruse nr 883/2004 artiklis 4 ja määruse nr 492/2011 artikli 7 lõikes 2, ning peresoodustuse, pere ainukese töötaja maksusoodustuse, üksikvanema maksusoodustuse ja elatise maksusoodustuse osas määruse nr 492/2011 artikli 7 lõikes 2.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst) (ELT 2004, L 166, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määrus (EL) nr 492/2011 töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires EMPs kohaldatav tekst (ELT 2011, L 141, lk 1).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/37

---

Volotea, SA 22. juulil 2020. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda laiendatud koosseisus) 13. mai 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-607/17: Volotea versus komisjon

(Kohtuasi C-331/20)

(2020/C 297/49)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Volotea, SA (esindajad: avvocato M. Carpagnano, Rechtsanwalt M. Nordmann)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsuse resolutsiooni punktid 1 ja 2; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsuse resolutsiooni punktid 1 ja 2;

| — | tühistada apellanti puudutavas osas komisjoni 29. juuli 2016. aasta otsuse (1), milles käsitletakse riigiabi SA.33983, mida Itaalia andis Sardiinia lennujaamadele hüvitisena avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest, artikli 1 lõiked 2, 3 ja 4 ning abi tagasinõudmise korraldus. |
| --- | --- |

—

tühistada apellanti puudutavas osas komisjoni 29. juuli 2016. aasta otsuse (1), milles käsitletakse riigiabi SA.33983, mida Itaalia andis Sardiinia lennujaamadele hüvitisena avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest, artikli 1 lõiked 2, 3 ja 4 ning abi tagasinõudmise korraldus.

Teise võimalusena:

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsuse resolutsiooni punktid 1 ja 2; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsuse resolutsiooni punktid 1 ja 2;

| — | saata kohtuasi Üldkohtusse tagasi. |
| --- | --- |

—

saata kohtuasi Üldkohtusse tagasi.

Lisaks palub apellant Euroopa Kohtul mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Üldkohus tegi vea ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses mõiste „riigiabi“ kohaldamisel. Täpsemalt kohaldas Üldkohus vääralt mõistet „majanduslik eelis“, ületas oma pädevuse piire, kui ta asendas Euroopa Komisjoni põhjenduskäigu, ja hindas vääralt valikulisuse, riigiabi ja konkurentsi moonutamise kriteeriume.

Üldkohus tegi vea riigiabi põhjendamisel vastavalt ELTL artikli 107 lõikele 3 ja ühenduse suunistele lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta.

Üldkohus ei võtnud arvesse õiguspärase ootuse põhimõtet abi tagasinõudmise korralduses, ei hinnanud õigesti ELTL artikli 296 artikli 2 rikkumise olemasolu Euroopa Komisjoni nõuetekohase põhjenduse puudumise tõttu ja rikkus apellandi õigust tõhusale õiguskaitsevahendile.

---

(1)  Komisjoni 29. juuli 2016. aasta otsus (EL) 2017/1861, milles käsitletakse riigiabi SA.33983 (2013/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/N) – Itaalia – Sardiinia lennujaamadele antav hüvitis avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest (üldist majandushuvi pakkuv teenus) (ELT 2017, L 268, lk 1).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/38

---

easyJet Airline Co. Ltd 23. juulil 2020. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda laiendatud koosseisus) 13. mai 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-8/18: easyJet Airline versus komisjon

(Kohtuasi C-343/20 P)

(2020/C 297/50)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: easyJet Airline Co. Ltd (esindajad: avocat J. Rivas Andrés, abogada A. Manzaneque Valverde)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus ja/või komisjoni 29. juuli 2016. aasta otsus (EL) 2017/1861 (1), milles käsitletakse riigiabi SA 33983 (2013/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/N) – Itaalia – Sardiinia lennujaamadele antav hüvitis avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest (üldist majandushuvi pakkuv teenus), apellanti puudutavas osas; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus ja/või komisjoni 29. juuli 2016. aasta otsus (EL) 2017/1861 (1), milles käsitletakse riigiabi SA 33983 (2013/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/N) – Itaalia – Sardiinia lennujaamadele antav hüvitis avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest (üldist majandushuvi pakkuv teenus), apellanti puudutavas osas;

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud kohtuotsus ja saata kohtuasi tagasi Üldkohtusse uueks läbivaatamiseks, ja |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud kohtuotsus ja saata kohtuasi tagasi Üldkohtusse uueks läbivaatamiseks, ja

| — | mõista käesoleva menetluse ja esimese kohtuastme menetlusega seotud kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetluse ja esimese kohtuastme menetlusega seotud kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant väidab, et vaidlustatud kohtuotsus tuleb tühistada järgmistel alustel:

Esiteks, vaidlustatud kohtuotsuses on rikutud õigusnormi, kuna segi on aetud riigiabi olemasolu kahe tingimuse (riigi ressursid ja eelis) hindamine.

Teiseks, vaidlustatud kohtuotsuse on rikutud õigusnormi, kuna leiti, et käesolevas asjas ei ole turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium kohaldatav. Üldkohus tegi vea, kui järeldas, et lennujaamakäitajad ei panustanud suuri summasid oma rahalistest vahenditest ega tegutsenud turumajanduse tingimustes tegutseva eraettevõtjana. Lisaks, vaidlustatud kohtuotsuses esitatud põhjenduskäiguga turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamatuse kohta rikuti ELTL artiklit 345, võrdse kohtlemise põhimõtet ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet ning easyJeti kaitseõigus.

Kolmandaks, vaidlustatud kohtuotsuses on rikutud õigusnormi, kuna järeldati, et lennujaamakäitajad tegutsesid üksnes Sardiinia maakonna vahendajatena.

Neljandaks, vaidlustatud kohtuotsuses on rikutud õigusnormi seoses (i) regionaalabikava lõplike abisaajate, (ii) kaudse eelise ja (iii) abikava teisese mõju kindlakstegemisega.

---

(1)  ELT 2017, L 268, lk 1.

---

Üldkohus

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/39 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/39

---

15. juunil 2020 esitatud hagi – Pollinis France versus komisjon

(Kohtuasi T-371/20)

(2020/C 297/51)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Pollinis France (Pariis, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat C. Lepage)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Komisjoni vaikimisi tehtud otsus, millega jäeti rahuldamata viitenumbri GESTDEM all registreeritud dokumentidega tutvumise kordustaotlus vastavalt määruse nr 1049/2001 (1) artikli 8 lõikele 3; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni vaikimisi tehtud otsus, millega jäeti rahuldamata viitenumbri GESTDEM all registreeritud dokumentidega tutvumise kordustaotlus vastavalt määruse nr 1049/2001 (1) artikli 8 lõikele 3;

| — | mõista Euroopa Komisjonilt vastavalt kodukorra artikli 134 lõikele 1 hageja kasuks välja kohtukulud summas 3 000 eurot. |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Komisjonilt vastavalt kodukorra artikli 134 lõikele 1 hageja kasuks välja kohtukulud summas 3 000 eurot.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimese väite kohaselt rikutakse vaidlustatud otsusega määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 3, kuna Euroopa Komisjon ei põhjendanud otsustamisprotsessi kaitset käsitleva erandi kohaldamist. |
| --- | --- |

1.

Esimese väite kohaselt rikutakse vaidlustatud otsusega määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 3, kuna Euroopa Komisjon ei põhjendanud otsustamisprotsessi kaitset käsitleva erandi kohaldamist.

| 2. | Teise väite kohaselt rikutakse vaidlustatud otsusega määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 3 teist lõiku, kuna taotletud dokumentide avalikustamiseks on ülekaalukas avalik huvi ja taotletud dokumentidele peaks laienema „seadusandlike dokumentide“ parem kättesaadavus. |
| --- | --- |

2.

Teise väite kohaselt rikutakse vaidlustatud otsusega määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 3 teist lõiku, kuna taotletud dokumentide avalikustamiseks on ülekaalukas avalik huvi ja taotletud dokumentidele peaks laienema „seadusandlike dokumentide“ parem kättesaadavus.

| 3. | Kolmanda väite kohaselt rikutakse vaidlustatud otsusega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1367/2006 (2) artikli 6 lõiget 1, kuna määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 3 sätestatud erandit tuleks tõlgendada ja kohaldada eriti kitsalt, kui taotletud teave on seotud heitmetega keskkonda. |
| --- | --- |

3.

Kolmanda väite kohaselt rikutakse vaidlustatud otsusega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1367/2006 (2) artikli 6 lõiget 1, kuna määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 3 sätestatud erandit tuleks tõlgendada ja kohaldada eriti kitsalt, kui taotletud teave on seotud heitmetega keskkonda.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (ELT 2001, L 145, lk 43).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT 2006, L 264, lk 13).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/39 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/39

---

20. juunil 2020 esitatud hagi – Datax versus REA

(Kohtuasi T-381/20)

(2020/C 297/52)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Datax sp. z o.o. (Varssavi, Poola) (esindaja: advokaat J. Bober)

Kostja: Teadusuuringute Rakendusamet (REA)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 13. novembri 2019. aasta otsus (ARES 2019 7018535 – 13/11/2019), mis puudutab rahastamiskõlblike kulude osalist tagasilükkamist ja Euroopa Liidu toetuse tagasinõudmist ning millega hagejat kohustatakse maksma leppetrahvi; |
| --- | --- |

—

tühistada 13. novembri 2019. aasta otsus (ARES 2019 7018535 – 13/11/2019), mis puudutab rahastamiskõlblike kulude osalist tagasilükkamist ja Euroopa Liidu toetuse tagasinõudmist ning millega hagejat kohustatakse maksma leppetrahvi;

| — | mõista Teadusuuringute Rakendusametilt välja kohtukulud, sealhulgas hageja esindaja kulud Üldkohtus. |
| --- | --- |

—

mõista Teadusuuringute Rakendusametilt välja kohtukulud, sealhulgas hageja esindaja kulud Üldkohtus.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaheksa väidet.

| 1. | Esimese väite kohaselt on eksitud faktiliste asjaolude tuvastamisel ja on rikutud Poola tööõigust. |
| --- | --- |

1.

Esimese väite kohaselt on eksitud faktiliste asjaolude tuvastamisel ja on rikutud Poola tööõigust.

| 2. | Teise väite kohaselt on rikutud Euroopa Liidu õiguse aluspõhimõtteid, eelkõige õigusriigi põhimõtet. |
| --- | --- |

2.

Teise väite kohaselt on rikutud Euroopa Liidu õiguse aluspõhimõtteid, eelkõige õigusriigi põhimõtet.

| 3. | Kolmanda väite kohaselt ei ole hageja õigusnorme rikkunud. |
| --- | --- |

3.

Kolmanda väite kohaselt ei ole hageja õigusnorme rikkunud.

| 4. | Neljanda väite kohaselt ei ole kohaldatud proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

4.

Neljanda väite kohaselt ei ole kohaldatud proportsionaalsuse põhimõtet.

| 5. | Viienda väite kohaselt on ebaõige väide, et hageja rikkus toetuslepinguid. |
| --- | --- |

5.

Viienda väite kohaselt on ebaõige väide, et hageja rikkus toetuslepinguid.

| 6. | Täiendavalt esitatud kuuenda väite kohaselt on Euroopa Komisjoni asemel vaidlustatud otsuse teinud vääralt Euroopa Liidu rakendusamet REA. |
| --- | --- |

6.

Täiendavalt esitatud kuuenda väite kohaselt on Euroopa Komisjoni asemel vaidlustatud otsuse teinud vääralt Euroopa Liidu rakendusamet REA.

| 7. | Täiendavalt esitatud seitsmenda väite kohaselt on rikutud Belgia Kuningriigi õigust. |
| --- | --- |

7.

Täiendavalt esitatud seitsmenda väite kohaselt on rikutud Belgia Kuningriigi õigust.

| 8. | Veel täiendavalt esitatud kaheksanda väite kohaselt on kostja rahalised nõuded aegunud. |
| --- | --- |

8.

Veel täiendavalt esitatud kaheksanda väite kohaselt on kostja rahalised nõuded aegunud.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/40 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/40

---

19. juunil 2020 esitatud hagi – Flašker versus komisjon

(Kohtuasi T-392/20)

(2020/C 297/53)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Petra Flašker (Grosuplje, Sloveenia) (esindaja: advokaat K. Zdolšek)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada asjas SA.43546 tehtud Euroopa Komisjoni 24. märtsi 2020. aasta otsus väidetava riigiabi kohta Lekarna Ljubljanale, milles väidetakse ilma ametlikku uurimismenetlust algatamata, et hageja vaidlustatud meetmed ei ole riigiabi; |
| --- | --- |

—

tühistada asjas SA.43546 tehtud Euroopa Komisjoni 24. märtsi 2020. aasta otsus väidetava riigiabi kohta Lekarna Ljubljanale, milles väidetakse ilma ametlikku uurimismenetlust algatamata, et hageja vaidlustatud meetmed ei ole riigiabi;

| — | jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja hageja kohtukulud. |
| --- | --- |

—

jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja hageja kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimese väite kohaselt sisaldab vaidlustatud otsus sisulisi vasturääkivusi, mistõttu on rikutud ELTL artiklis 296 sätestatud põhjendamiskohustust. |
| --- | --- |

1.

Esimese väite kohaselt sisaldab vaidlustatud otsus sisulisi vasturääkivusi, mistõttu on rikutud ELTL artiklis 296 sätestatud põhjendamiskohustust.

| 2. | Teise väite kohaselt on tehtud faktivigu ja rikutud õigusnorme komisjoni järelduses, et asjaomased meetmed kujutavad endast olemasolevat abi.






  — | Hageja leiab sellega seoses, et komisjoni otsus põhineb ebatäpsetel ja puudulikel faktidel ning nende faktide ebaõigel õiguslikul liigitusel, mistõttu on rikutud ELTL artikleid 107 ja 108. |
| --- | --- | --- |

2.

Teise väite kohaselt on tehtud faktivigu ja rikutud õigusnorme komisjoni järelduses, et asjaomased meetmed kujutavad endast olemasolevat abi.

—

Hageja leiab sellega seoses, et komisjoni otsus põhineb ebatäpsetel ja puudulikel faktidel ning nende faktide ebaõigel õiguslikul liigitusel, mistõttu on rikutud ELTL artikleid 107 ja 108.

| 3. | Kolmanda väite kohaselt ilmnevad kahes eelmises väites osutatud faktivigadest ja õigusnormi rikkumistest hulk raskusi, mis komisjonil tekkis käesoleva asja hindamisel, ning asjassepuutuvate faktiliste asjaolude ebapiisav uurimine enne ametliku uurimismenetluse alustamise otsuse tegemist. Nendele raskustele lisandub veel muid menetluslikke probleeme, mida on käesolevas väites mainitud. Nende raskuste tõttu oli komisjon kohustatud alustama ametlikku uurimismenetlust ja kuna ta sellest keeldus, on ta rikkunud ELTL artikli 108 lõikest 2 tulenevaid hageja menetluslikke õiguseid. |
| --- | --- |

3.

Kolmanda väite kohaselt ilmnevad kahes eelmises väites osutatud faktivigadest ja õigusnormi rikkumistest hulk raskusi, mis komisjonil tekkis käesoleva asja hindamisel, ning asjassepuutuvate faktiliste asjaolude ebapiisav uurimine enne ametliku uurimismenetluse alustamise otsuse tegemist. Nendele raskustele lisandub veel muid menetluslikke probleeme, mida on käesolevas väites mainitud. Nende raskuste tõttu oli komisjon kohustatud alustama ametlikku uurimismenetlust ja kuna ta sellest keeldus, on ta rikkunud ELTL artikli 108 lõikest 2 tulenevaid hageja menetluslikke õiguseid.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/41

---

27. juunil 2020 esitatud hagi – Global Translation Solutions versus komisjon

(Kohtuasi T-404/20)

(2020/C 297/54)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Global Translation Solutions (Valetta, Malta) (esindaja: advokaat C. Mifsud-Bonnici)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada kostja 17. aprilli 2020. aasta otsused i) sõlmida riigihankemenetluses TRAD19 leping Lot 22 EN>MT edukaks tunnistatud pakkujaga ja ii) lükata hageja pakkumus Lot 22 osas tagasi, ning kõik muud kostja otsused, mis sellega seonduvad; |
| --- | --- |

—

tühistada kostja 17. aprilli 2020. aasta otsused i) sõlmida riigihankemenetluses TRAD19 leping Lot 22 EN>MT edukaks tunnistatud pakkujaga ja ii) lükata hageja pakkumus Lot 22 osas tagasi, ning kõik muud kostja otsused, mis sellega seonduvad;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et kostja 17. aprilli 2020. aasta otsused i) sõlmida hankemenetluses TRAD19 leping Lot 22 EN>MT edukaks tunnistatud pakkujaga ja ii) lükata hageja pakkumus Lot 22 osas tagasi, on ebaseaduslikud, kuna need põhinevad tõsisel ja ilmsel hindamisveal, mis puudutab kontrollimisel kasutatud standardset hindamisskaalat. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et kostja 17. aprilli 2020. aasta otsused i) sõlmida hankemenetluses TRAD19 leping Lot 22 EN>MT edukaks tunnistatud pakkujaga ja ii) lükata hageja pakkumus Lot 22 osas tagasi, on ebaseaduslikud, kuna need põhinevad tõsisel ja ilmsel hindamisveal, mis puudutab kontrollimisel kasutatud standardset hindamisskaalat.

| 2. | Teine väide, et kostja 17. aprilli 2020. aasta otsused i) sõlmida hankemenetluses TRAD19 leping Lot 22 EN>MT edukaks tunnistatud pakkujaga ja ii) lükata hageja pakkumus Lot 22 osas tagasi, on ebaseaduslikud, kuna standardne hindamisskaala rikkus õigusnorme, teiste seas finantsmääruse (1) artikli 160 lõiget 1, ja see on vastuolus liidu õiguse üldpõhimõtetega, kaasa arvatud hankemenetluse võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtetega. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et kostja 17. aprilli 2020. aasta otsused i) sõlmida hankemenetluses TRAD19 leping Lot 22 EN>MT edukaks tunnistatud pakkujaga ja ii) lükata hageja pakkumus Lot 22 osas tagasi, on ebaseaduslikud, kuna standardne hindamisskaala rikkus õigusnorme, teiste seas finantsmääruse (1) artikli 160 lõiget 1, ja see on vastuolus liidu õiguse üldpõhimõtetega, kaasa arvatud hankemenetluse võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtetega.

| 3. | Kolmas väide, et kostja 17. aprilli 2020. aasta otsused i) sõlmida hankemenetluses TRAD19 leping Lot 22 EN>MT edukaks tunnistatud pakkujaga ja ii) lükata hageja pakkumus Lot 22 osas tagasi, on ebaseaduslikud, kuna kostja ei ole oma otsust hageja pakkumuse tagasilükkamise kohta põhjendanud, nagu nõuab liidu õigus ja Euroopa Liidu Kohtu praktika. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et kostja 17. aprilli 2020. aasta otsused i) sõlmida hankemenetluses TRAD19 leping Lot 22 EN>MT edukaks tunnistatud pakkujaga ja ii) lükata hageja pakkumus Lot 22 osas tagasi, on ebaseaduslikud, kuna kostja ei ole oma otsust hageja pakkumuse tagasilükkamise kohta põhjendanud, nagu nõuab liidu õigus ja Euroopa Liidu Kohtu praktika.

| 4. | Neljas väide, et kostja 17. aprilli 2020. aasta otsused i) sõlmida hankemenetluses TRAD19 leping Lot 22 EN>MT edukaks tunnistatud pakkujaga ja ii) lükata hageja pakkumus Lot 22 osas tagasi, on ebaseaduslikud, kuna kostja käitumine suhtluses hagejaga peale 17. aprilli 2020 seoses eelkõige standardse hindamisskaala kohta esitatud selgitustega ja „eelnevalt määratletud vigadega“ oli vastuolus hoolsuskohustust, head haldust ja riigihankemenetlust käsitlevate põhimõtetega. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et kostja 17. aprilli 2020. aasta otsused i) sõlmida hankemenetluses TRAD19 leping Lot 22 EN>MT edukaks tunnistatud pakkujaga ja ii) lükata hageja pakkumus Lot 22 osas tagasi, on ebaseaduslikud, kuna kostja käitumine suhtluses hagejaga peale 17. aprilli 2020 seoses eelkõige standardse hindamisskaala kohta esitatud selgitustega ja „eelnevalt määratletud vigadega“ oli vastuolus hoolsuskohustust, head haldust ja riigihankemenetlust käsitlevate põhimõtetega.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT 2018 L 193, lk 1).

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/42 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/42

---

3. juulil 2020 esitatud hagi – KT versus EIP

(Kohtuasi T-415/20)

(2020/C 297/55)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: KT (esindaja: advokaat L. Levi)

Kostja: Euroopa Investeerimispank

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada käesolev hagi vastuvõetavas ja põhjendatuks, sealhulgas selles sisalduv õigusvastasuse väide; |
| --- | --- |

—

tunnistada käesolev hagi vastuvõetavas ja põhjendatuks, sealhulgas selles sisalduv õigusvastasuse väide;

| — | seetõttu:






  — | tühistada 24. märtsil 2020 tehtud otsus, millega on talle distsiplinaarkaristusena määratud tõsise üleastumise tõttu ametist kõrvaldamine ette teatamata koos lahkumistoetusega; |
| --- | --- | --- |

—

seetõttu:

—

tühistada 24. märtsil 2020 tehtud otsus, millega on talle distsiplinaarkaristusena määratud tõsise üleastumise tõttu ametist kõrvaldamine ette teatamata koos lahkumistoetusega;

| — | mõista kõik kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kuus väidet.

| 1. | Esimene väide, et on rikutud kaitseõigusi, eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et on rikutud kaitseõigusi, eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41.

| 2. | Teine väide, et akti vastuvõtjal puudub pädevus. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et akti vastuvõtjal puudub pädevus.

| 3. | Kolmas väide, et on rikutud mõistliku aja põhimõtet, eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on rikutud mõistliku aja põhimõtet, eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41.

| 4. | Neljas väide, et on rikutud erapooletuse põhimõtet. Esimesena esitab hageja õigusvastasuse väite, kuna Euroopa Investeerimispanga (EIP) personalieeskirjade artikliga 40 on rikutud erapooletuse põhimõtet objektiivse erapooletuse seisukohast. Teisena ta leiab, et EIP kehtestatud menetlusega on rikutud erapooletuse põhimõtet osas, mis puudutab subjektiivset erapooletust. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et on rikutud erapooletuse põhimõtet. Esimesena esitab hageja õigusvastasuse väite, kuna Euroopa Investeerimispanga (EIP) personalieeskirjade artikliga 40 on rikutud erapooletuse põhimõtet objektiivse erapooletuse seisukohast. Teisena ta leiab, et EIP kehtestatud menetlusega on rikutud erapooletuse põhimõtet osas, mis puudutab subjektiivset erapooletust.

| 5. | Viies väide, et on tehtud ilmseid hindamisvigu ja rikutud isikuandmete kaitse norme. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et on tehtud ilmseid hindamisvigu ja rikutud isikuandmete kaitse norme.

| 6. | Kuues väide, et on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/43 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/43

---

3. juulil 2020 esitatud hagi – KU versus Euroopa välisteenistus

(Kohtuasi T-425/20)

(2020/C 297/56)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: KU (esindaja: advokaat R. Wardyn)

Kostja: Euroopa välisteenistus

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa välisteenistuse 17. septembri 2019. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja abitaotlus; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa välisteenistuse 17. septembri 2019. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja abitaotlus;

| — | tühistada 3. aprilli 2020. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja taotlus personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel; |
| --- | --- |

—

tühistada 3. aprilli 2020. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja taotlus personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel;

| — | mõista kostjalt välja 15 000 eurot õiglase hüvitisena hageja ahistamise eest; |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt välja 15 000 eurot õiglase hüvitisena hageja ahistamise eest;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et põhjendus on ebapiisav ja tõendeid ei ole hinnatud.






  — | Väidetud on, et Euroopa välisteenistuse 17. septembri 2019. aasta ja 3. aprilli 2020. aasta otsused on ebapiisavalt põhjendatud, mis on vastuolus asutuse kohustusega oma otsuseid põhjendada (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõige 2 ja Euroopa hea halduse tava eeskirja artikkel 18). |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et põhjendus on ebapiisav ja tõendeid ei ole hinnatud.

—

Väidetud on, et Euroopa välisteenistuse 17. septembri 2019. aasta ja 3. aprilli 2020. aasta otsused on ebapiisavalt põhjendatud, mis on vastuolus asutuse kohustusega oma otsuseid põhjendada (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõige 2 ja Euroopa hea halduse tava eeskirja artikkel 18).

| 2. | Teine väide, et on rikutud õigusnormi: personalieeskirjade artikli 12a rikkumine.






  — | Euroopa välisteenistus rikkus personalieeskirjade artiklit 12a, kuna ta keeldus selle artikli tähenduses psühholoogiliseks ahistamiseks pidamast X-i käitumist, mida on kirjeldatud hageja abitaotluses. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud õigusnormi: personalieeskirjade artikli 12a rikkumine.

—

Euroopa välisteenistus rikkus personalieeskirjade artiklit 12a, kuna ta keeldus selle artikli tähenduses psühholoogiliseks ahistamiseks pidamast X-i käitumist, mida on kirjeldatud hageja abitaotluses.

| 3. | Kolmas väide, et on tehtud ilmne hindamisviga.






  — | Euroopa välisteenistus tegi ilmse hindamisvea, kui ta keeldus psühholoogiliseks ahistamiseks pidamast X-i käitumist, mida on kirjeldatud abitaotluses. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on tehtud ilmne hindamisviga.

—

Euroopa välisteenistus tegi ilmse hindamisvea, kui ta keeldus psühholoogiliseks ahistamiseks pidamast X-i käitumist, mida on kirjeldatud abitaotluses.

| 4. | Neljas väide, et on rikutud abistamiskohustust; rikutud on personalieeskirjade artiklit 24.






  — | Väidetud on, et 16-kuulisest ajavahemikust pikem aeg oli uurimise läbiviimiseks ebamõistlik ning et Euroopa välisteenistus koos komisjoni juurdlus- ja distsiplinaarametiga (IDOC) rikkus mõistliku aja põhimõtet ja kiiresti tegutsemise kohustust ning seega personalieeskirjade artiklit 24. |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide, et on rikutud abistamiskohustust; rikutud on personalieeskirjade artiklit 24.

—

Väidetud on, et 16-kuulisest ajavahemikust pikem aeg oli uurimise läbiviimiseks ebamõistlik ning et Euroopa välisteenistus koos komisjoni juurdlus- ja distsiplinaarametiga (IDOC) rikkus mõistliku aja põhimõtet ja kiiresti tegutsemise kohustust ning seega personalieeskirjade artiklit 24.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/44

---

7. juulil 2020 esitatud hagi – JR versus komisjon

(Kohtuasi T-435/20)

(2020/C 297/57)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: JR (esindajad: advokaadid L. Levi ja A. Champetier)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | sellest tulenevalt:






  — | tühistada 15. aprilli 2020. aasta otsus osas, milles jäeti rahuldamata hageja esitatud läbivaatamistaotlus, mis puudutab konkursikomisjoni 16. detsembri 2019. aasta otsust mitte kanda hagejat sisekonkursi COM/03/AD/18 (AD6) – 1 – Administrators reservnimekirja, ja vajaduse korral tühistada see 16. detsembri 2019. aasta otsus; |
| --- | --- | --- |

—

sellest tulenevalt:

—

tühistada 15. aprilli 2020. aasta otsus osas, milles jäeti rahuldamata hageja esitatud läbivaatamistaotlus, mis puudutab konkursikomisjoni 16. detsembri 2019. aasta otsust mitte kanda hagejat sisekonkursi COM/03/AD/18 (AD6) – 1 – Administrators reservnimekirja, ja vajaduse korral tühistada see 16. detsembri 2019. aasta otsus;

| — | mõista kõik kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide puudutab ilmset hindamisviga ning valikukomisjoni tööd reguleerivate eeskirjade rikkumist. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide puudutab ilmset hindamisviga ning valikukomisjoni tööd reguleerivate eeskirjade rikkumist.

| 2. | Teine väide puudutab põhjendamiskohustuse rikkumist ja hea halduse põhimõtte rikkumist. |
| --- | --- |

2.

Teine väide puudutab põhjendamiskohustuse rikkumist ja hea halduse põhimõtte rikkumist.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/44

---

10. juulil 2020 esitatud hagi – Jindal Saw ja Jindal Saw Italia versus komisjon

(Kohtuasi T-440/20)

(2020/C 297/58)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Jindal Saw Ltd (New Delhi, India) Jindal Saw Italia SpA (Trieste, Itaalia) (esindajad: advokaadid R. Antonini, E. Monard ja B. Maniatis)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 15. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/527 millega kehtestatakse pärast Üldkohtu otsust kohtuasjas T-301/16 uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes seoses äriühinguga Jindal Saw Limited; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 15. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/527 millega kehtestatakse pärast Üldkohtu otsust kohtuasjas T-301/16 uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes seoses äriühinguga Jindal Saw Limited;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 10 lõiget 1 ja tagasiulatuva jõu puudumise üldpõhimõtet. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 10 lõiget 1 ja tagasiulatuva jõu puudumise üldpõhimõtet.

| 2. | Teine väide, et rikutud on tagasiulatuva jõu puudumise ja õiguskindluse üldpõhimõtteid. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on tagasiulatuva jõu puudumise ja õiguskindluse üldpõhimõtteid.

| 3. | Kolmas väide, et rikutud on ELTL artikleid 266 ja 264. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikutud on ELTL artikleid 266 ja 264.

| 4. | Neljas väide, et rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet ja ELL artikli 5 lõikeid 1 ja 4. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet ja ELL artikli 5 lõikeid 1 ja 4.

| 5. | Viies väide, et rikutud on õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et rikutud on õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47.

| 6. | Kuues väide, et rikutud on liidu tolliseadustiku artiklit 103 ja ELTL artiklit 296. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et rikutud on liidu tolliseadustiku artiklit 103 ja ELTL artiklit 296.

| 7. | Seitsmes väide, et komisjonil puudub pädevus nõuda Jindali impordi registreerimist ning et rikutud on määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 14 lõiget 5. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et komisjonil puudub pädevus nõuda Jindali impordi registreerimist ning et rikutud on määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 14 lõiget 5.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/45 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/45

---

10. juulil 2020 esitatud hagi – Jindal Saw ja Jindal Saw Italia versus komisjon

(Kohtuasi T-441/20)

(2020/C 297/59)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Jindal Saw Ltd (New Delhi, India) ja Jindal Saw Italia SpA (Trieste, Itaalia) (esindajad: advokaadid R. Antonini, E. Monard ja B. Maniatis)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 15. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/526 millega kehtestatakse uuesti lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes äriühingule Jindal Saw Limited vastavalt Üldkohtu otsusele kohtuasjas T-300/16; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 15. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/526 millega kehtestatakse uuesti lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes äriühingule Jindal Saw Limited vastavalt Üldkohtu otsusele kohtuasjas T-300/16;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 16 lõiget 1 ja tagasiulatuva jõu puudumise üldpõhimõtet. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 16 lõiget 1 ja tagasiulatuva jõu puudumise üldpõhimõtet.

| 2. | Teine väide, et rikutud on tagasiulatuva jõu puudumise ja õiguskindluse üldpõhimõtteid. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on tagasiulatuva jõu puudumise ja õiguskindluse üldpõhimõtteid.

| 3. | Kolmas väide, et rikutud on ELTL artikleid 266 ja 264. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikutud on ELTL artikleid 266 ja 264.

| 4. | Neljas väide, et rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet ja ELL artikli 5 lõikeid 1 ja 4. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet ja ELL artikli 5 lõikeid 1 ja 4.

| 5. | Viies väide, et rikutud on õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et rikutud on õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47.

| 6. | Kuues väide, et rikutud on liidu tolliseadustiku artiklit 103 ja ELTL artiklit 296. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et rikutud on liidu tolliseadustiku artiklit 103 ja ELTL artiklit 296.

| 7. | Seitsmes väide, et komisjonil puudub pädevus nõuda Jindali impordi registreerimist ning et rikutud on määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 24 lõiget 5. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et komisjonil puudub pädevus nõuda Jindali impordi registreerimist ning et rikutud on määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 24 lõiget 5.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/46 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/46

---

13. juulil 2020 esitatud hagi – Grangé ja Van Strydonck versus EUIPO – Nema (âme)

(Kohtuasi T-442/20)

(2020/C 297/60)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Isaline Grangé (Edegem, Belgia) ja Alizée Van Strydonck (Strombeek-Bever, Belgia) (esindaja: advokaat M. De Vroey)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Nema Srl (San Lazzaro di Savena, Itaalia)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Taotlejad: hagejad Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk „âme“ – registreerimistaotlus nr 17 895 139

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 4. juuni 2020. aasta otsus asjas R 2960/2019-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/46 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/46

---

13. juulil 2020 esitatud hagi – Sanford versus EUIPO – Avery Zweckform (Labels)

(Kohtuasi T-443/20)

(2020/C 297/61)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Sanford (Atlanta, Georgia, Ameerika Ühendriigid) (esindaja: advokaat J. Zecher)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Avery Zweckform GmbH (Oberlaindern/Valley, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse disainilahenduse omanik: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune disainilahendus: ühenduse disainilahendus nr 141999-0002

Vaidlustatud otsus: EUIPO kolmanda apellatsioonikoja 15. mai 2020. aasta otsus asjas R 2413/2018-3

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | jätta rahuldamata kaebus, mille esitas 11. detsembril 2018 teine pool apellatsioonikoja menetluses EUIPO tühistamisosakonna 25. oktoobri 2018. aasta otsuse peale; |
| --- | --- |

—

jätta rahuldamata kaebus, mille esitas 11. detsembril 2018 teine pool apellatsioonikoja menetluses EUIPO tühistamisosakonna 25. oktoobri 2018. aasta otsuse peale;

| — | mõista kohtukulud, sealhulgas apellatsioonikoja menetlusega seonduvad kulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud, sealhulgas apellatsioonikoja menetlusega seonduvad kulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 25 lõike 1 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

Nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 25 lõike 1 punkti b rikkumine;

| — | Nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 6 lõike 1 punkti a rikkumine; |
| --- | --- |

—

Nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 6 lõike 1 punkti a rikkumine;

| — | Nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 7 lõike 1 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 7 lõike 1 rikkumine;

| — | Nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 63 lõike 2 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 63 lõike 2 rikkumine.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/47 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/47

---

13. juulil 2020 esitatud hagi – VeriGraft versus EASME

(Kohtuasi T-457/20)

(2020/C 297/62)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: VeriGraft AB (Göteborg, Rootsi) (esindajad: advokaadid P. Hansson ja M. Persson)

Kostja: Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tuvastada ja tunnistada, et EASME sissenõudekorraldus kulude kohta kogusummas 258 588,80 eurot, on kehtetu; |
| --- | --- |

—

tuvastada ja tunnistada, et EASME sissenõudekorraldus kulude kohta kogusummas 258 588,80 eurot, on kehtetu;

| — | tuvastada ja tunnistada, et kulud kogusummas 258 588,80 eurot (täielikult või osaliselt), mille EASME tagasi lükkas, on rahastamiskõlblikud kulud; |
| --- | --- |

—

tuvastada ja tunnistada, et kulud kogusummas 258 588,80 eurot (täielikult või osaliselt), mille EASME tagasi lükkas, on rahastamiskõlblikud kulud;

| — | tuvastada ja tunnistada, et EASME võlateade 106 928,74 euro kohta on kehtetu; ja |
| --- | --- |

—

tuvastada ja tunnistada, et EASME võlateade 106 928,74 euro kohta on kehtetu; ja

| — | mõista kulud välja EASME-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kulud välja EASME-lt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et sissenõudekorraldus rikub õigust heale haldusele:






  — | Sissenõudekorraldusest (kaasa arvatud lisad), ei ole võimalik aru saada, millised konkreetsed kulud EASME tagasi lükkas ja millisel alusel. Seetõttu on rikutud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud õigust heale haldusele ja konkreetsemalt põhjendamiskohustust. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et sissenõudekorraldus rikub õigust heale haldusele:

—

Sissenõudekorraldusest (kaasa arvatud lisad), ei ole võimalik aru saada, millised konkreetsed kulud EASME tagasi lükkas ja millisel alusel. Seetõttu on rikutud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud õigust heale haldusele ja konkreetsemalt põhjendamiskohustust.

| 2. | Teine väide, et tagasi lükatud kulud on toetuslepingu kohaselt rahastamiskõlblikud:






  — | Tagasi lükatud kulud on VERIGRAFT-i ja EASME vahel sõlmitud toetuslepingu sõnastuse kohaselt igal juhul rahastamiskõlblikud, kuna neid on toetuslepingutes nimetatud ja neist anti aru EASME heakskiidetud perioodilistes aruannetes. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et tagasi lükatud kulud on toetuslepingu kohaselt rahastamiskõlblikud:

—

Tagasi lükatud kulud on VERIGRAFT-i ja EASME vahel sõlmitud toetuslepingu sõnastuse kohaselt igal juhul rahastamiskõlblikud, kuna neid on toetuslepingutes nimetatud ja neist anti aru EASME heakskiidetud perioodilistes aruannetes.

| 3. | Kolmas väide, et võlateade on igal juhul kehtetu, sest VERIGRAFT-i kantud ja tagasi lükatud kulud on toetuslepingu kohaselt rahastamiskõlblikud:






  — | VERIGRAFT kandis kulusid, mis ületavad need kulud, mida EASME sissenõudmiskorraldusega tagasi nõuab, ja võlateade on seega igal juhul kehtetu ka seetõttu. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et võlateade on igal juhul kehtetu, sest VERIGRAFT-i kantud ja tagasi lükatud kulud on toetuslepingu kohaselt rahastamiskõlblikud:

—

VERIGRAFT kandis kulusid, mis ületavad need kulud, mida EASME sissenõudmiskorraldusega tagasi nõuab, ja võlateade on seega igal juhul kehtetu ka seetõttu.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/48 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/48

---

21. juulil 2020 esitatud hagi – Eggy Food versus EUIPO (YOUR DAILY PROTEIN)

(Kohtuasi T-464/20)

(2020/C 297/63)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Eggy Food GmbH & Co. KG (Osnabrück, Saksamaa) (esindaja: advokaat J. Eberhardt)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: YOUR DAILY PROTEIN kaubamärgi ELi nimetav rahvusvaheline registreering – registreerimistaotlus nr 17 953 235

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 8. mai 2020. aasta otsus asjas R 2235/2019-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | kohustada avaldama ELi kaubamärgi registreerimistaotlus nr 17 953 235; |
| --- | --- |

—

kohustada avaldama ELi kaubamärgi registreerimistaotlus nr 17 953 235;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 punkti 2 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 punkti 2 rikkumine.

---

| 7.9.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/48 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/48

---

24. juulil 2020 esitatud hagi – LD versus komisjon

(Kohtuasi T-474/20)

(2020/C 297/64)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: LD (esindaja: advokaat M. Velardo)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul tühistada:

| — | 20. juuni 2019. aasta otsus, millega hageja jäeti välja katsetel osalemisest konkursi EPSO/AD/371/19 hindamiskeskuses; |
| --- | --- |

—

20. juuni 2019. aasta otsus, millega hageja jäeti välja katsetel osalemisest konkursi EPSO/AD/371/19 hindamiskeskuses;

| — | 31. oktoobri 2019 aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata läbi konkursilt EPSO/AD/371/19 väljajätmine; |
| --- | --- |

—

31. oktoobri 2019 aasta otsus, millega jäeti rahuldamata taotlus vaadata läbi konkursilt EPSO/AD/371/19 väljajätmine;

| — | ametisse nimetava asutuse 22. aprilli 2020. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel esitatud kaebus. |
| --- | --- |

—

ametisse nimetava asutuse 22. aprilli 2020. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel esitatud kaebus.

Lisaks palub hageja mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Väited ja peamised argumendid on sarnased kohtuasjas T-456/20, LA vs. komisjon esitatutega.

---