# Eiropas Savienības C 388/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 388 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 13. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 388

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 13. novembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2018.–2019. GADA SESIJA2018. gada 10.–13. decembra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 92, 20.3.2020 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2018.–2019. GADA SESIJA2018. gada 10.–13. decembra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 92, 20.3.2020 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 92, 20.3.2020 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2018. gada 11. decembra |
| 2020/C 388/01 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūcija par izglītību digitālajā laikmetā: problēmas, iespējas un gūtā pieredze ES politikas izstrādē (2018/2090(INI)) | 2 |
| 2020/C 388/02 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par humanitārajām vīzām (2018/2271(INL)) | 11 |
| 2020/C 388/03 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūcija par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā: kontroles atcelšana pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām (2018/2092(INI)) | 18 |
| 2020/C 388/04 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūcija par militāro mobilitāti (2018/2156(INI)) | 22 |
| 2020/C 388/05 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūcija par jauno Eiropas darba kārtību kultūrai (2018/2091(INI)) | 30 |
| | Trešdiena, 2018. gada 12. decembra |
| 2020/C 388/06 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par vienotā tirgus pasākumu kopumu (2018/2903(RSP)) | 39 |
| 2020/C 388/07 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par Īpašās komitejas terorisma jautājumos konstatējumiem un ieteikumiem (2018/2044(INI)) | 42 |
| 2020/C 388/08 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (2018/2097(INI)) | 84 |
| 2020/C 388/09 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (2018/2099(INI)) | 91 |
| 2020/C 388/10 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par 2017. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (2018/2098(INI)) | 100 |
| 2020/C 388/11 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par ES un Ukrainas asociācijas nolīguma īstenošanu (2017/2283(INI)) | 116 |
| | Ceturtdiena, 2018. gada 13. decembra |
| 2020/C 388/12 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par Irānu, jo īpaši Nasrin Sotoudeh lietu (2018/2967(RSP)) | 127 |
| 2020/C 388/13 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par Ēģipti, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvju stāvokli (2018/2968(RSP)) | 131 |
| 2020/C 388/14 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par Tanzāniju (2018/2969(RSP)) | 137 |
| 2020/C 388/15 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par blokķēdi: progresīvu tirdzniecības politiku (2018/2085(INI)) | 141 |
| 2020/C 388/16 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par Japānas nodrošinātās personas datu aizsardzības pietiekamību (2018/2979(RSP)) | 150 |
| 2020/C 388/17 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par interešu konfliktu un ES budžeta aizsardzību Čehijā (2018/2975(RSP)) | 157 |
| 2020/C 388/18 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību 2017. gadā (2018/2105(INI)) | 161 |
| 2020/C 388/19 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem 2017. gadā (2018/2104(INI)) | 169 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2018. gada 11. decembra

2020/C 388/01

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūcija par izglītību digitālajā laikmetā: problēmas, iespējas un gūtā pieredze ES politikas izstrādē (2018/2090(INI))

2

2020/C 388/02

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par humanitārajām vīzām (2018/2271(INL))

11

2020/C 388/03

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūcija par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā: kontroles atcelšana pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām (2018/2092(INI))

acquis

18

2020/C 388/04

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūcija par militāro mobilitāti (2018/2156(INI))

22

2020/C 388/05

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūcija par jauno Eiropas darba kārtību kultūrai (2018/2091(INI))

30

Trešdiena, 2018. gada 12. decembra

2020/C 388/06

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par vienotā tirgus pasākumu kopumu (2018/2903(RSP))

39

2020/C 388/07

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par Īpašās komitejas terorisma jautājumos konstatējumiem un ieteikumiem (2018/2044(INI))

42

2020/C 388/08

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (2018/2097(INI))

84

2020/C 388/09

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (2018/2099(INI))

91

2020/C 388/10

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par 2017. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (2018/2098(INI))

100

2020/C 388/11

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par ES un Ukrainas asociācijas nolīguma īstenošanu (2017/2283(INI))

116

Ceturtdiena, 2018. gada 13. decembra

2020/C 388/12

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par Irānu, jo īpaši Nasrin Sotoudeh lietu (2018/2967(RSP))

Nasrin Sotoudeh

127

2020/C 388/13

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par Ēģipti, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvju stāvokli (2018/2968(RSP))

131

2020/C 388/14

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par Tanzāniju (2018/2969(RSP))

137

2020/C 388/15

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par blokķēdi: progresīvu tirdzniecības politiku (2018/2085(INI))

141

2020/C 388/16

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par Japānas nodrošinātās personas datu aizsardzības pietiekamību (2018/2979(RSP))

150

2020/C 388/17

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par interešu konfliktu un ES budžeta aizsardzību Čehijā (2018/2975(RSP))

157

2020/C 388/18

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību 2017. gadā (2018/2105(INI))

161

2020/C 388/19

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem 2017. gadā (2018/2104(INI))

169

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2018. gada 11. decembra |
| 2020/C 388/20 | P8_TA(2018)0486Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds: atlikušo summu atkārtota atvēlēšana ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 516/2014 groza attiecībā uz Padomes Lēmumu (ES) 2015/1523 un (ES) 2015/1601 īstenošanas atbalstam atvēlēto atlikušo summu atkārtotu atvēlēšanu vai šo summu piešķiršanu citām darbībām, kas ietvertas valsts programmās (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 516/2014 groza attiecībā uz Padomes Lēmumu (ES) 2015/1523 un (ES) 2015/1601 īstenošanas atbalstam atvēlēto atlikušo summu atkārtotu atvēlēšanu vai minēto summu piešķiršanu citām darbībām, kas ietvertas valsts programmās | 177 |
| 2020/C 388/21 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) | 179 |
| 2020/C 388/22 | P8_TA(2018)0488Darba ņēmēju aizsardzība pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā | 216 |
| 2020/C 388/23 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ES riska novērtēšanas pārredzamību un ilgtspēju pārtikas aprites ķēdē un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 178/2002 [par pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgiem principiem], Direktīvu 2001/18/EK [par ĢMO apzinātu izplatīšanu vidē], Regulu (EK) Nr. 1829/2003 [par ĢM pārtiku un barību], Regulu (EK) Nr. 1831/2003 [par barības piedevām], Regulu (EK) Nr. 2065/2003 [par kūpināšanas aromatizētājiem], Regulu (EK) Nr. 1935/2004 [par materiāliem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku], Regulu (EK) Nr. 1331/2008 [par vienotu atļauju piešķiršanas procedūru pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem], Regulu (EK) Nr. 1107/2009 [par augu aizsardzības līdzekļiem] un Regulu (ES) Nr. 2015/2283 [par jauniem pārtikas produktiem] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) | 217 |
| 2020/C 388/24 | P8_TA(2018)0490Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (Cedefop) ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko dibina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (Cedefop) un atceļ Regulu (EEK) Nr. 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (Cedefop) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 | 274 |
| 2020/C 388/25 | P8_TA(2018)0491Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra (EU-OSHA) ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko dibina Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (EU-OSHA) un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (EU-OSHA) un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94 | 275 |
| 2020/C 388/26 | P8_TA(2018)0492Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound) ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko dibina Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu (Eurofound) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu (Eurofound) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1365/75 | 276 |
| 2020/C 388/27 | P8_TA(2018)0493ES tipa apstiprināšanas tiesību aktu papildināšana saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ES tipa apstiprināšanas tiesību aktu papildināšanu saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko attiecībā uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības papildina Savienības tipa apstiprināšanas tiesību aktus | 277 |
| 2020/C 388/28 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) | 278 |
| 2020/C 388/29 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Direktīvai, ar ko attiecībā uz pagaidu vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanu saistībā ar noteiktu preču un pakalpojumu piegādēm, kam pārsniegta noteikta robežvērtība, groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS)) | 310 |
| | Trešdiena, 2018. gada 12. decembra |
| 2020/C 388/30 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2018 projektu: Maksājumu un saistību apropriāciju samazinājums atbilstīgi izdevumu atjauninātajām prognozēm un ieņēmumu atjauninājumam (pašu resursi) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD)) | 319 |
| 2020/C 388/31 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu nolūkā finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD)) | 321 |
| 2020/C 388/32 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu avansa maksājumu nodrošināšanai Savienības 2019. gada vispārējā budžetā (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD)) | 324 |
| 2020/C 388/33 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz otro Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD)) | 326 |
| 2020/C 388/34 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE)) | 334 |
| 2020/C 388/35 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE)) | 335 |
| 2020/C 388/36 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE)) | 341 |
| 2020/C 388/37 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE)) | 342 |
| 2020/C 388/38 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE)) | 347 |
| 2020/C 388/39 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pētniecības un inovācijas pamatprogrammas Apvārsnis Eiropa izveidi un dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumiem (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) | 348 |
| 2020/C 388/40 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu Apvārsnis Eiropa (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD)) | 459 |
| 2020/C 388/41 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD))[Grozījums Nr. 1, ja vien nav norādīts citādi] | 623 |
| 2020/C 388/42 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un atceļ Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018 – 2018/0228(COD))[Grozījums Nr. 1, ja vien nav norādīts citādi] | 648 |
| | Ceturtdiena, 2018. gada 13. decembra |
| 2020/C 388/43 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par komerctiesisku strīdu paātrinātu izšķiršanu (2018/2079(INL)) | 692 |
| 2020/C 388/44 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības kosmosa programmu un Eiropas Savienības kosmosa programmas aģentūru un atceļ Regulu (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 un Lēmumu 541/2014/ES (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) | 698 |
| 2020/C 388/45 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) | 775 |
| 2020/C 388/46 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu grozījumu Nolīgumā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE)) | 846 |
| 2020/C 388/47 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par digitālo pakalpojumu nodokļa kopējo sistēmu attiecībā uz ieņēmumiem, ko rada konkrētu digitālo pakalpojumu sniegšana (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS)) | 847 |
| 2020/C 388/48 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu nodokļa uzlikšanu nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS)) | 868 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2018. gada 11. decembra

2020/C 388/20

P8_TA(2018)0486Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds: atlikušo summu atkārtota atvēlēšana ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 516/2014 groza attiecībā uz Padomes Lēmumu (ES) 2015/1523 un (ES) 2015/1601 īstenošanas atbalstam atvēlēto atlikušo summu atkārtotu atvēlēšanu vai šo summu piešķiršanu citām darbībām, kas ietvertas valsts programmās (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 516/2014 groza attiecībā uz Padomes Lēmumu (ES) 2015/1523 un (ES) 2015/1601 īstenošanas atbalstam atvēlēto atlikušo summu atkārtotu atvēlēšanu vai minēto summu piešķiršanu citām darbībām, kas ietvertas valsts programmās

177

2020/C 388/21

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD))

179

2020/C 388/22

P8_TA(2018)0488Darba ņēmēju aizsardzība pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā

216

2020/C 388/23

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ES riska novērtēšanas pārredzamību un ilgtspēju pārtikas aprites ķēdē un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 178/2002 [par pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgiem principiem], Direktīvu 2001/18/EK [par ĢMO apzinātu izplatīšanu vidē], Regulu (EK) Nr. 1829/2003 [par ĢM pārtiku un barību], Regulu (EK) Nr. 1831/2003 [par barības piedevām], Regulu (EK) Nr. 2065/2003 [par kūpināšanas aromatizētājiem], Regulu (EK) Nr. 1935/2004 [par materiāliem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku], Regulu (EK) Nr. 1331/2008 [par vienotu atļauju piešķiršanas procedūru pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem], Regulu (EK) Nr. 1107/2009 [par augu aizsardzības līdzekļiem] un Regulu (ES) Nr. 2015/2283 [par jauniem pārtikas produktiem] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD))

217

2020/C 388/24

P8_TA(2018)0490Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (Cedefop) ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko dibina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (Cedefop) un atceļ Regulu (EEK) Nr. 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (Cedefop) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75

Cedefop

Cedefop

Cedefop

274

2020/C 388/25

P8_TA(2018)0491Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra (EU-OSHA) ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko dibina Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (EU-OSHA) un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (EU-OSHA) un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94

EU-OSHA

275

2020/C 388/26

P8_TA(2018)0492Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound) ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko dibina Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu (Eurofound) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu (Eurofound) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1365/75

Eurofound

Eurofound

Eurofound

276

2020/C 388/27

P8_TA(2018)0493ES tipa apstiprināšanas tiesību aktu papildināšana saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ES tipa apstiprināšanas tiesību aktu papildināšanu saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko attiecībā uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības papildina Savienības tipa apstiprināšanas tiesību aktus

277

2020/C 388/28

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD))

278

2020/C 388/29

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Direktīvai, ar ko attiecībā uz pagaidu vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanu saistībā ar noteiktu preču un pakalpojumu piegādēm, kam pārsniegta noteikta robežvērtība, groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS))

310

Trešdiena, 2018. gada 12. decembra

2020/C 388/30

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2018 projektu: Maksājumu un saistību apropriāciju samazinājums atbilstīgi izdevumu atjauninātajām prognozēm un ieņēmumu atjauninājumam (pašu resursi) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

319

2020/C 388/31

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu nolūkā finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

321

2020/C 388/32

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu avansa maksājumu nodrošināšanai Savienības 2019. gada vispārējā budžetā (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

324

2020/C 388/33

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz otro Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

326

2020/C 388/34

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

334

2020/C 388/35

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

335

2020/C 388/36

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

341

2020/C 388/37

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

342

2020/C 388/38

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

347

2020/C 388/39

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pētniecības un inovācijas pamatprogrammas Apvārsnis Eiropa izveidi un dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumiem (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD))

348

2020/C 388/40

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu Apvārsnis Eiropa (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD))

459

2020/C 388/41

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD))[Grozījums Nr. 1, ja vien nav norādīts citādi]

623

2020/C 388/42

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un atceļ Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018 – 2018/0228(COD))[Grozījums Nr. 1, ja vien nav norādīts citādi]

648

Ceturtdiena, 2018. gada 13. decembra

2020/C 388/43

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par komerctiesisku strīdu paātrinātu izšķiršanu (2018/2079(INL))

692

2020/C 388/44

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības kosmosa programmu un Eiropas Savienības kosmosa programmas aģentūru un atceļ Regulu (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 un Lēmumu 541/2014/ES (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD))

698

2020/C 388/45

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD))

775

2020/C 388/46

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu grozījumu Nolīgumā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

846

2020/C 388/47

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par digitālo pakalpojumu nodokļa kopējo sistēmu attiecībā uz ieņēmumiem, ko rada konkrētu digitālo pakalpojumu sniegšana (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS))

847

2020/C 388/48

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu nodokļa uzlikšanu nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

868

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

13.11.2020

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2018.–2019. GADA SESIJA

2018. gada 10.–13. decembra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 92, 20.3.2020.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2018. gada 11. decembra

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/2

---

P8_TA(2018)0485

Izglītība digitālajā laikmetā: problēmas, iespējas un gūtā pieredze ES politikas izstrādē

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūcija par izglītību digitālajā laikmetā: problēmas, iespējas un gūtā pieredze ES politikas izstrādē (2018/2090(INI))

(2020/C 388/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. un 166. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. un 166. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 14. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 14. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas protokola 2. pantu par tiesībām uz izglītību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas protokola 2. pantu par tiesībām uz izglītību,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. aprīļa Lēmumu (ES) 2018/646 par kopēju sistēmu labāku pakalpojumu sniegšanai attiecībā uz prasmēm un kvalifikācijām (Europass) un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2241/2004/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. aprīļa Lēmumu (ES) 2018/646 par kopēju sistēmu labāku pakalpojumu sniegšanai attiecībā uz prasmēm un kvalifikācijām (Europass) un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2241/2004/EK (1),

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. jūnija rezolūciju par izglītības modernizēšanu Eiropas Savienībā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. jūnija rezolūciju par izglītības modernizēšanu Eiropas Savienībā (2),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. septembra rezolūciju par jauno Prasmju programmu Eiropai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. septembra rezolūciju par jauno Prasmju programmu Eiropai (3),

| — | ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par politikas nostādnēm attiecībā uz prasmju veidošanu cīņā pret jauniešu bezdarbu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par politikas nostādnēm attiecībā uz prasmju veidošanu cīņā pret jauniešu bezdarbu (4),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. septembra rezolūciju par iespēju radīšanu meitenēm Eiropas Savienībā ar izglītības palīdzību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. septembra rezolūciju par iespēju radīšanu meitenēm Eiropas Savienībā ar izglītības palīdzību (5),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju par jauniešu uzņēmējdarbības veicināšanu ar izglītības un apmācības palīdzību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju par jauniešu uzņēmējdarbības veicināšanu ar izglītības un apmācības palīdzību (6),

| — | ņemot vērā 2014. gada 15. aprīļa rezolūciju par jaunajām tehnoloģijām un brīvpieejas mācību resursiem (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 15. aprīļa rezolūciju par jaunajām tehnoloģijām un brīvpieejas mācību resursiem (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 22. maija ieteikumu par pamatkompetencēm mūžizglītībā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 22. maija ieteikumu par pamatkompetencēm mūžizglītībā (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 22. maija secinājumus par virzību uz redzējumu par Eiropas izglītības telpu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 22. maija secinājumus par virzību uz redzējumu par Eiropas izglītības telpu,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 22. maija ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 22. maija ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (9),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 30. maija secinājumus par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes un kritiskas domāšanas attīstīšanu ar izglītības un apmācības palīdzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 30. maija secinājumus par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes un kritiskas domāšanas attīstīšanu ar izglītības un apmācības palīdzību,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 19. decembra ieteikumu “Prasmju pilnveides ceļi: jaunas iespējas pieaugušajiem” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 19. decembra ieteikumu “Prasmju pilnveides ceļi: jaunas iespējas pieaugušajiem” (10),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 27. maija secinājumus par agrīnās izglītības un sākumskolas izglītības lomu radošuma, inovāciju un digitālās kompetences attīstībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 27. maija secinājumus par agrīnās izglītības un sākumskolas izglītības lomu radošuma, inovāciju un digitālās kompetences attīstībā,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. maija secinājumus par skolotāju efektīvu izglītību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 20. maija secinājumus par skolotāju efektīvu izglītību,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (11),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. novembra rezolūciju par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 28. novembra rezolūciju par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra paziņojumu par Digitālās izglītības rīcības plānu (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra paziņojumu par Digitālās izglītības rīcības plānu (COM(2018)0022),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 30. maija paziņojumu “Skolu attīstība un izcila mācīšana — lielisks pamats dzīvei” (COM(2017)0248), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 30. maija paziņojumu “Skolu attīstība un izcila mācīšana — lielisks pamats dzīvei” (COM(2017)0248),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 2. maija paziņojumu “Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets”” (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 2. maija paziņojumu “Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets”” (COM(2012)0196),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai” (COM(2016)0381),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. decembra paziņojumu “Izglītības uzlabošana un modernizēšana” (COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. decembra paziņojumu “Izglītības uzlabošana un modernizēšana” (COM(2016)0941),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 30. novembra atzinumu “Skolu un augstākās izglītības modernizācija Eiropā” (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 30. novembra atzinumu “Skolu un augstākās izglītības modernizācija Eiropā” (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2018. gada 9. marta ziņojumu “Prasmju vajadzību paredzēšana — sistēmas un pieejas. Ieinteresēto personu apsekojuma analīze par prasmju vajadzību novērtēšanu un paredzēšanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2018. gada 9. marta ziņojumu “Prasmju vajadzību paredzēšana — sistēmas un pieejas. Ieinteresēto personu apsekojuma analīze par prasmju vajadzību novērtēšanu un paredzēšanu”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada politikas ziņojumu “DigComp 2.1: Eiropas satvars pilsoņu digitālai kompetencei ar astoņiem prasmju līmeņiem un izmantošanas piemēriem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada politikas ziņojumu “DigComp 2.1: Eiropas satvars pilsoņu digitālai kompetencei ar astoņiem prasmju līmeņiem un izmantošanas piemēriem”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A8-0400/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A8-0400/2018),

| A. | tā kā tehnoloģijām attīstoties arvien straujāk, digitālā sabiedrība un digitālā ekonomika pašreiz jau ir kļuvušas par dzīves realitāti, kas nozīmē, ka digitālajām prasmēm ir būtiska nozīme, lai visi iedzīvotāji varētu sevi sekmīgi realizēt profesionālajā dzīvē un panākt personīgo izaugsmi; |
| --- | --- |

A.

tā kā tehnoloģijām attīstoties arvien straujāk, digitālā sabiedrība un digitālā ekonomika pašreiz jau ir kļuvušas par dzīves realitāti, kas nozīmē, ka digitālajām prasmēm ir būtiska nozīme, lai visi iedzīvotāji varētu sevi sekmīgi realizēt profesionālajā dzīvē un panākt personīgo izaugsmi;

| B. | tā kā digitālā kompetence ir pamatkompetence mūžizglītībā, kā noteikts Padomes 2018. gada 22. maija ieteikumam pievienotajā atsauces satvarā; |
| --- | --- |

B.

tā kā digitālā kompetence ir pamatkompetence mūžizglītībā, kā noteikts Padomes 2018. gada 22. maija ieteikumam pievienotajā atsauces satvarā;

| C. | tā kā tehnoloģiju inovācijas spējas cita starpā ir atkarīgas no kritiskās domāšanas, cilvēku digitālo un radošo prasmju līmeņa un interneta savienojuma kvalitātes un tvēruma; |
| --- | --- |

C.

tā kā tehnoloģiju inovācijas spējas cita starpā ir atkarīgas no kritiskās domāšanas, cilvēku digitālo un radošo prasmju līmeņa un interneta savienojuma kvalitātes un tvēruma;

| D. | tā kā pamata zināšanas par digitālajām tehnoloģijām ir ļoti svarīgas, lai īstenotu būtiskus administratīvus un ikdienas uzdevumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā pamata zināšanas par digitālajām tehnoloģijām ir ļoti svarīgas, lai īstenotu būtiskus administratīvus un ikdienas uzdevumus;

| E. | tā kā tiek lēsts, ka nākamo 25 gadu laikā pasaulē izzudīs aptuveni puse no pašreizējām darbvietām un Eiropas Savienībā izzudīs 30 % darbvietu (14) un ka radīsies jaunas profesijas, kurās būs nepieciešamas uzlabotas digitālās prasmes; |
| --- | --- |

E.

tā kā tiek lēsts, ka nākamo 25 gadu laikā pasaulē izzudīs aptuveni puse no pašreizējām darbvietām un Eiropas Savienībā izzudīs 30 % darbvietu (14) un ka radīsies jaunas profesijas, kurās būs nepieciešamas uzlabotas digitālās prasmes;

| F. | tā kā digitālās prasmes, kas ir krietni plašākas par darba tirgū pieprasītajām digitālajām prasmēm, sniedz cilvēkiem labākas iespējas piedalīties sabiedrības dzīvē gan pašreiz, gan nākotnē, atvieglo informācijas un kultūru apmaiņu un uzlabo cilvēku spēju ietekmēt politisko lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā digitālās prasmes, kas ir krietni plašākas par darba tirgū pieprasītajām digitālajām prasmēm, sniedz cilvēkiem labākas iespējas piedalīties sabiedrības dzīvē gan pašreiz, gan nākotnē, atvieglo informācijas un kultūru apmaiņu un uzlabo cilvēku spēju ietekmēt politisko lēmumu pieņemšanu;

| G. | tā kā ir būtiski atjaunot interneta kā kopīgas preces statusu un veicināt aktīvu e-pilsonību; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir būtiski atjaunot interneta kā kopīgas preces statusu un veicināt aktīvu e-pilsonību;

| H. | tā kā tehnoloģiju pārveide visās nozarēs nozīmē to, ka digitālie rīki bieži tiek izmantoti pat tradicionāli netehniskās profesijās, un tiek lēsts, ka tuvākajā vai tūlītējā nākotnē digitālās prasmes būs nepieciešamas 9 no 10 darbvietām; |
| --- | --- |

H.

tā kā tehnoloģiju pārveide visās nozarēs nozīmē to, ka digitālie rīki bieži tiek izmantoti pat tradicionāli netehniskās profesijās, un tiek lēsts, ka tuvākajā vai tūlītējā nākotnē digitālās prasmes būs nepieciešamas 9 no 10 darbvietām;

| I. | tā kā pašreiz 44 % ES iedzīvotāju vecumā no 16 līdz 74 gadiem trūkst digitālo pamatprasmju un 19 % nav nekādu digitālo prasmju, turklāt dalībvalstīs ir būtiskas atšķirības, kas var radīt jaunu sociālo plaisu; |
| --- | --- |

I.

tā kā pašreiz 44 % ES iedzīvotāju vecumā no 16 līdz 74 gadiem trūkst digitālo pamatprasmju un 19 % nav nekādu digitālo prasmju, turklāt dalībvalstīs ir būtiskas atšķirības, kas var radīt jaunu sociālo plaisu;

| J. | tā kā saistībā ar digitālo prasmju nozīmi, prasmju trūkumu, kas īpaši vērojams starp vīriešiem un sievietēm, paaudzēm un dažādām sociālajām grupām, un digitālo prasmju atšķirībām dalībvalstīs ir vajadzīga kopīga politiskā reakcija; |
| --- | --- |

J.

tā kā saistībā ar digitālo prasmju nozīmi, prasmju trūkumu, kas īpaši vērojams starp vīriešiem un sievietēm, paaudzēm un dažādām sociālajām grupām, un digitālo prasmju atšķirībām dalībvalstīs ir vajadzīga kopīga politiskā reakcija;

| K. | tā kā ir būtiski, lai izglītības iestādes sagatavotu skolēnus un studentus straujās tehnoloģiju un sabiedrības attīstības radīto sociālo un ekonomisko sarežģījumu pārvarēšanai, nodrošinot viņiem atbilstīgas prasmes, lai viņi spētu pielāgoties digitālās pasaules izaicinājumiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir būtiski, lai izglītības iestādes sagatavotu skolēnus un studentus straujās tehnoloģiju un sabiedrības attīstības radīto sociālo un ekonomisko sarežģījumu pārvarēšanai, nodrošinot viņiem atbilstīgas prasmes, lai viņi spētu pielāgoties digitālās pasaules izaicinājumiem;

| L. | tā kā interneta un tehnoloģiskā un digitālā aprīkojuma pieejamība un izmantošana ir izmainījusi sabiedrības uzvedību un attiecības, jo īpaši jauniešu sabiedrības vidū; |
| --- | --- |

L.

tā kā interneta un tehnoloģiskā un digitālā aprīkojuma pieejamība un izmantošana ir izmainījusi sabiedrības uzvedību un attiecības, jo īpaši jauniešu sabiedrības vidū;

| M. | tā kā vēl nav sasniegts mērķis nodrošināt, lai līdz 2025. gadam visās ES skolās būtu pieejami interneta savienojumi ar datu lejupielādes/augšupielādes ātrumu 1 gigabits/sekundē apjomā; |
| --- | --- |

M.

tā kā vēl nav sasniegts mērķis nodrošināt, lai līdz 2025. gadam visās ES skolās būtu pieejami interneta savienojumi ar datu lejupielādes/augšupielādes ātrumu 1 gigabits/sekundē apjomā;

| N. | tā kā tehnoloģiskā un digitālā aprīkojuma, piemēram, datoru un planšetdatoru, pārmērīga izmantošana var radīt ar veselību un labklājību saistītas problēmas, tostarp neizgulēšanos, sēdošu dzīvesveidu un atkarību; |
| --- | --- |

N.

tā kā tehnoloģiskā un digitālā aprīkojuma, piemēram, datoru un planšetdatoru, pārmērīga izmantošana var radīt ar veselību un labklājību saistītas problēmas, tostarp neizgulēšanos, sēdošu dzīvesveidu un atkarību;

| O. | tā kā digitālo mācību stratēģijās ir arī jāņem vērā pētījumi par kaitīgo ietekmi, ko digitālo tehnoloģiju izmantošana agrīnā vecumā var atstāt uz jaunu bērnu smadzeņu attīstību; |
| --- | --- |

O.

tā kā digitālo mācību stratēģijās ir arī jāņem vērā pētījumi par kaitīgo ietekmi, ko digitālo tehnoloģiju izmantošana agrīnā vecumā var atstāt uz jaunu bērnu smadzeņu attīstību;

| P. | tā kā digitālajām tehnoloģijām vajadzētu būt neatņemamai daļai no tādas izglītības pieejas, kas ir orientēta uz izglītojamo un atbilstīga viņa vecumam, un šīs tehnoloģijas var piedāvāt jaunas un inovatīvas pieejas mācīšanai un mācībām; tā kā ir svarīgi uzturēt personīgu saziņu starp studentiem un skolotājiem un kā prioritāti izvirzīt bērnu un pieaugušo izglītojamo labklājību un veselīgu attīstību; |
| --- | --- |

P.

tā kā digitālajām tehnoloģijām vajadzētu būt neatņemamai daļai no tādas izglītības pieejas, kas ir orientēta uz izglītojamo un atbilstīga viņa vecumam, un šīs tehnoloģijas var piedāvāt jaunas un inovatīvas pieejas mācīšanai un mācībām; tā kā ir svarīgi uzturēt personīgu saziņu starp studentiem un skolotājiem un kā prioritāti izvirzīt bērnu un pieaugušo izglītojamo labklājību un veselīgu attīstību;

| Q. | tā kā būtu labāk jāizmanto tehnoloģijas, lai atbalstītu jaunus pedagoģijas risinājumus, kas pievēršas izglītojamiem kā aktīviem dalībniekiem, izmantojot rīkus, kuri paredzēti izziņā balstītam mācību procesam un kopdarbīgām darbvietām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā būtu labāk jāizmanto tehnoloģijas, lai atbalstītu jaunus pedagoģijas risinājumus, kas pievēršas izglītojamiem kā aktīviem dalībniekiem, izmantojot rīkus, kuri paredzēti izziņā balstītam mācību procesam un kopdarbīgām darbvietām;

| R. | tā kā pamatizglītībai par kiberhigiēnu, kiberdrošību, datu aizsardzību un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi jābūt vērstai uz vecumu un attīstību, lai palīdzētu bērniem kļūt par analītiskiem izglītojamiem, aktīviem iedzīvotājiem, interneta lietotājiem un demokrātiskas digitālās sabiedrības veidotājiem, pieņemt apzinātus lēmumus un būt informētiem par riskiem, kas saistīti ar internetu, piemēram, dezinformāciju tiešsaistē, uzmākšanos un personas datu pārkāpumiem, kā arī spēt novērst šos riskus; tā kā akadēmiskās izglītības un arodizglītības mācību programmās būtu jāievieš ar kiberdrošību saistītas mācību programmas; |
| --- | --- |

R.

tā kā pamatizglītībai par kiberhigiēnu, kiberdrošību, datu aizsardzību un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi jābūt vērstai uz vecumu un attīstību, lai palīdzētu bērniem kļūt par analītiskiem izglītojamiem, aktīviem iedzīvotājiem, interneta lietotājiem un demokrātiskas digitālās sabiedrības veidotājiem, pieņemt apzinātus lēmumus un būt informētiem par riskiem, kas saistīti ar internetu, piemēram, dezinformāciju tiešsaistē, uzmākšanos un personas datu pārkāpumiem, kā arī spēt novērst šos riskus; tā kā akadēmiskās izglītības un arodizglītības mācību programmās būtu jāievieš ar kiberdrošību saistītas mācību programmas;

| S. | tā kā kvalitatīvas un inovatīvas digitālās mācības var būt aizraujošas un interaktīvas, papildinot lekciju veida mācīšanas metodes un nodrošinot sadarbības un zināšanu radīšanas platformas; |
| --- | --- |

S.

tā kā kvalitatīvas un inovatīvas digitālās mācības var būt aizraujošas un interaktīvas, papildinot lekciju veida mācīšanas metodes un nodrošinot sadarbības un zināšanu radīšanas platformas;

| T. | tā kā lieli digitālie uzņēmumi aizvien biežāk izmanto izglītību komerciālos nolūkos, ieviešot aprīkojumu, programmatūru un izglītības resursus vai nodrošinot skolotāju apmācību; |
| --- | --- |

T.

tā kā lieli digitālie uzņēmumi aizvien biežāk izmanto izglītību komerciālos nolūkos, ieviešot aprīkojumu, programmatūru un izglītības resursus vai nodrošinot skolotāju apmācību;

| U. | tā kā, lai labāk īstenotu tehnoloģiskos solījumus, dalībvalstīm ir vajadzīgas efektīvas stratēģijas skolotāju spēju veidošanai un politikas veidotājiem ir jāuzlabo atbalsts šai programmai; |
| --- | --- |

U.

tā kā, lai labāk īstenotu tehnoloģiskos solījumus, dalībvalstīm ir vajadzīgas efektīvas stratēģijas skolotāju spēju veidošanai un politikas veidotājiem ir jāuzlabo atbalsts šai programmai;

| V. | tā kā publiskās bibliotēkas īsteno kopīgus centienus, lai iepazīstinātu iedzīvotājus ar digitālajām prasmēm, piedāvājot atvērtus digitālā atbalsta pakalpojumus sociālā un lietderīgā vidē; |
| --- | --- |

V.

tā kā publiskās bibliotēkas īsteno kopīgus centienus, lai iepazīstinātu iedzīvotājus ar digitālajām prasmēm, piedāvājot atvērtus digitālā atbalsta pakalpojumus sociālā un lietderīgā vidē;

| W. | tā kā pieaugušie, kuri nav nodarbināti vai kuri strādā darbvietās, kurās nav nepieciešamas digitālās prasmes, bieži vien strauji atpaliek no viņu digitāli lietpratīgajiem kolēģiem, tādējādi samazinot savas profesionālās izredzes un saasinot sociālās un ekonomiskās atšķirības; |
| --- | --- |

W.

tā kā pieaugušie, kuri nav nodarbināti vai kuri strādā darbvietās, kurās nav nepieciešamas digitālās prasmes, bieži vien strauji atpaliek no viņu digitāli lietpratīgajiem kolēģiem, tādējādi samazinot savas profesionālās izredzes un saasinot sociālās un ekonomiskās atšķirības;

| X. | tā kā darba pakāpeniska digitalizācija izraisīs daudzu profesiju izzušanu un bezdarba pieaugumu; tā kā jaunās profesijas, kas radīsies, ņemot vērā digitalizāciju, varētu aizstāt daļu no zaudētajām darbvietām; |
| --- | --- |

X.

tā kā darba pakāpeniska digitalizācija izraisīs daudzu profesiju izzušanu un bezdarba pieaugumu; tā kā jaunās profesijas, kas radīsies, ņemot vērā digitalizāciju, varētu aizstāt daļu no zaudētajām darbvietām;

| Y. | tā kā digitālās tehnoloģijas var atvieglot piekļuvi zināšanām un mācībām un tā kā to izmantošana visas dažādu līmeņu apmācības iestādes padara viegli pieejamas un iekļaujošas; |
| --- | --- |

Y.

tā kā digitālās tehnoloģijas var atvieglot piekļuvi zināšanām un mācībām un tā kā to izmantošana visas dažādu līmeņu apmācības iestādes padara viegli pieejamas un iekļaujošas;

| Z. | tā kā bez atbilstīgas un mērķtiecīgas politikas no digitālās pārveides vairāk, visticamāk, cietīs veci cilvēki un cilvēki ar invaliditāti; |
| --- | --- |

Z.

tā kā bez atbilstīgas un mērķtiecīgas politikas no digitālās pārveides vairāk, visticamāk, cietīs veci cilvēki un cilvēki ar invaliditāti;

| AA. | tā kā sievietes veido tikai 20 % no profesionāļiem zinātnes jomā, tikai 27 % no inženiertehnisko zinātņu absolventiem (15) un tikai 20 % no datorzinātņu absolventiem (16); tā kā digitālajā nozarē strādājošo vīriešu īpatsvars ir par 3,1 reizi lielāks nekā sieviešu īpatsvars; tā kā tikai 19 % darba ņēmēju IKT jomā priekšniece ir sieviete, salīdzinot ar 45 % darba ņēmēju citās nozarēs; |
| --- | --- |

AA.

tā kā sievietes veido tikai 20 % no profesionāļiem zinātnes jomā, tikai 27 % no inženiertehnisko zinātņu absolventiem (15) un tikai 20 % no datorzinātņu absolventiem (16); tā kā digitālajā nozarē strādājošo vīriešu īpatsvars ir par 3,1 reizi lielāks nekā sieviešu īpatsvars; tā kā tikai 19 % darba ņēmēju IKT jomā priekšniece ir sieviete, salīdzinot ar 45 % darba ņēmēju citās nozarēs;

| AB. | tā kā mūžizglītības iespējas ir daudz pieejamākas jau augsti kvalificētiem darba ņēmējiem (17); |
| --- | --- |

AB.

tā kā mūžizglītības iespējas ir daudz pieejamākas jau augsti kvalificētiem darba ņēmējiem (17);

| AC. | tā kā nepārtraukta digitālo prasmju lietpratības uzraudzība un novērtēšana gan organizācijās, gan indivīdu vidū ir efektīvas politikas izstrādes priekšnoteikums; |
| --- | --- |

AC.

tā kā nepārtraukta digitālo prasmju lietpratības uzraudzība un novērtēšana gan organizācijās, gan indivīdu vidū ir efektīvas politikas izstrādes priekšnoteikums;

| AD. | tā kā transversālu pamatprasmju, piemēram, rēķināšanas, kritiskās domāšanas un sociālās saziņas prasmju, apgūšana ir digitālo prasmju un kompetences apgūšanas pamata priekšnoteikums, |
| --- | --- |

AD.

tā kā transversālu pamatprasmju, piemēram, rēķināšanas, kritiskās domāšanas un sociālās saziņas prasmju, apgūšana ir digitālo prasmju un kompetences apgūšanas pamata priekšnoteikums,

| 1. | uzsver, ka digitālo prasmju apguvei ir nepieciešama saskaņota mūžizglītības pieeja, kuras balstās uz formālu, neformālu un ikdienēju izglītošanos, paredzot politikas pasākumus un mērķtiecīgas darbības, kas piemērotas dažāda vecuma grupu un izglītojamo vajadzībām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver digitālo tehnoloģiju potenciālu atbalstīt pāreju uz pedagoģiskām pieejām, kas ir vairāk vērstas uz izglītojamo, ja šīs tehnoloģijas tiktu plānoti un mērķtiecīgi integrētas mācību procesā; uzskata, ka izglītojamie ir jāvirza uz inovatīvu, augšupēju zināšanu radīšanas praksi, lai panāktu patiesu izglītības pārveidi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka visos līmeņos ir vajadzīga izglītības un apmācības sistēmu pārveide, lai pilnībā izmantotu informācijas un sakaru tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu piedāvātās iespējas un lai attīstītu prasmes un kompetences, kas vajadzīgas sabiedrības un darba tirgus nākotnes vajadzību nodrošināšanai; atkārtoti norāda, ka šādai pārveidei ir jāturpinās, lai nodrošinātu tiesības uz personīgo izaugsmi, panāktu pareizo līdzsvaru starp attiecīgajā digitālajām prasmēm un dzīvesprasmēm un atbalstītu cilvēka pielāgošanās spēju, kritisku domāšanu un inovācijas potenciālu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka izglītības iestādes nedrīkst aizmirst par studentu visaptverošu izglītošanu, kas ietver kritiskas un holistiskas perspektīvas veidošanu un attīstīšanu, kura ļauj viņiem pašiem kā aktīviem iedzīvotājiem izdarīt secinājumus; saprot, ka kritisko domāšanu nevar stiprināt, mācot tikai digitālās prasmes, un ka ir vajadzīga arī visaptveroša izglītošana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka, lai gan ir būtiski uzlabot izglītojamo digitālās pamatprasmes un padziļinātas prasmes, vienalga būtu jāturpina veicināt tradicionālās un cilvēciskās prasmes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka Komisija savā 2018. gada janvāra Digitālās izglītības rīcības plānā ir atzinusi, ka izglītības iestādēm ir jāpielāgojas jaunām tehnoloģijām un ka inovatīvas pedagoģiskās pieejas nevajadzētu uzskatīt par galīgu pieeju, bet gan drīzāk par instrumentu izglītības kvalitātes un iekļautības uzlabošanai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver — vienlaikus atzīstot, ka ir vajadzīgas plašākas digitālās prasmes —, ka pašreiz nav viegli novērtēt digitālo tehnoloģiju ietekmi uz izglītību, kas nozīmē, ka ir svarīgi ņemt vērā neiroloģiskos pētījumus par digitālo tehnoloģiju ietekmi uz smadzeņu attīstību; tādēļ aicina ieguldīt objektīvos un starpdisciplināros pētījumos par digitālo tehnoloģiju daudzveidīgo ietekmi uz izglītību, sasaistot izglītības zinātnes, pedagoģiju, psiholoģiju, socioloģiju, neirozinātni un datorzinātni, lai panāktu pēc iespējas dziļāku izpratni par to, kā bērnu un pieaugušo prāts reaģē uz digitālo vidi, lai maksimāli palielinātu digitālo tehnoloģiju ieguvumus izglītībā un samazinātu to radītos riskus; uzsver, ka ir jāsekmē digitālo rīku atbildīga izmantošana, aizsargājot izglītojamo psiholoģisko, neirosensoro un uzvedības attīstību, jo īpaši bērnībā, un panākot pareizo līdzsvaru starp tehnoloģiskā un digitālā aprīkojuma izmantošanu ikdienā gan izglītības iestādēs, gan privātajā dzīvē; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka, lai gan tiešsaistes un mobilo lietotņu, kā arī jauno tehnoloģiju, piemēram, lietu interneta, izmantošana pašreiz notiek tik plaši kā nekad iepriekš, iedzīvotāji, jo īpaši nepilngadīgie, nereti neapzinās riskus, kas ir saistīti ar interneta un IKT rīku izmantošanu, piemēram, personas datu pārkāpumus, galalietotāju uzstājīgu izsekošanu un kibernoziedzību; tādēļ aicina dalībvalstis skolu mācību programmās atbilstīgu nozīmi izvirzīt datu aizsardzībai un pamata kiberhigiēnai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina dalībvalstis, Komisiju un izglītības iestādes uzlabot bērnu drošību tiešsaistē un risināt tādus jautājumus kā iebiedēšana tiešsaistē, piekļuve kaitīgam un satraucošam saturam un citi kiberdrošības apdraudējumi, izstrādājot un īstenojot preventīvas programmas un organizējot informētības vairošanas kampaņas; mudina dalībvalstis turpināt popularizēt #SafeInternet4EU kampaņu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka, lai nodrošinātu labāku mācību pieredzi un rezultātus, digitālie rīki ir jāpielāgo studentu vajadzībām, un ka tas ir veids, kā studenti var kļūt par aktīviem iedzīvotājiem, nevis tikai pasīviem tehnoloģiju patērētājiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz digitalizāciju, lai uzlabotu un sekmētu dažādas un personalizētas mācīšanās metodes, digitālo tehnoloģiju ietekme uz izglītību ir bijusi ierobežota; jo īpaši pauž bažas par to, ka investīcijas IKT rīkos skolās un mācību centros vēl nav vainagojušies ar cerēto izglītības prakses pārveidošanu; atgādina, ka skolām un citām mācību vidēm ir jāatbalsta visi studenti un izglītojamie un jāreaģē uz viņu konkrētajām vajadzībām, izstrādājot atbilstīgus un efektīvus pasākumus, lai sekmētu digitālās prasmes, jo īpaši pievēršoties studentiem ar invaliditāti, minoritāšu grupām, migrantu kopienām, izglītību priekšlaicīgi pametušajiem, ilgtermiņa bezdarbniekiem un veciem cilvēkiem; uzskata, ka atbalstu var atvieglot jauno tehnoloģiju izmantošana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda uz pieaugošo plaisu starp vīriešu un sieviešu dalību digitālajā nozarē saistībā ar izglītību, karjeras virzieniem un uzņēmējdarbību; uzsver, ka visa pamatā ir dzimumu pārstāvības ziņā līdzsvarota pieeja IKT un digitālās nozares karjeru veicināšanai un ka lielākam skaitam sieviešu dzimtes studentu un sieviešu būtu jāpalīdz virzīties uz karjeru digitālajā jomā; uzsver, ka svarīgi ir nodrošināt digitālo pratību un sieviešu un meiteņu dalību IKT izglītībā un apmācībā; mudina dalībvalstis ieviest vecumam piemērotu IKT izglītību skolas agrīnajos posmos, īpašu uzmanību pievēršot pasākumiem, lai novērstu dzimumu pārstāvības nelīdzsvarotību digitālajā jomā ar alternatīviem piekļuves veidiem STEAM priekšmetiem, jo dzimumu stereotipi saistībā ar šiem priekšmetiem un sieviešu dzimtes paraugtēlu trūkums parasti kavē meiteņu piekļuvi tiem; uzskata, ka rūpīgi izstrādāta stratēģija par sievietēm digitālajā jomā kopā ar Komisijas paredzamo rīcības plānu dzimumu atšķirību novēršanai tehnoloģiju jomā varētu palīdzēt sekmēt centienus šajā virzienā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka digitālā aprīkojuma un savienojumu trūkums dalībvalstu skolās kaitē studentu digitālo prasmju izglītībai un digitālo mācīšanas rīku pieejamībai; aicina dalībvalstis veikt lielas publiskās investīcijas, lai visām skolām nodrošinātu lielas jaudas platjoslas pakalpojumus, un šim mērķim izmantot pašreizējās ES programmas, proti, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, kas var atbalstīt lielas jaudas platjoslas tīklu fizisko infrastruktūru un WiFi4EU kuponu shēmu; uzsver, ka savienojumu nodrošināšanas centieni un finansējums būtu jo īpaši jāorientē uz lauku apvidiem un nelabvēlīgā situācijā esošiem apgabaliem, kā arī tālākiem un kalnu reģioniem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka izglītības un mācību iestādēm ir vajadzīga Savienības un dalībvalstu palīdzība, kā arī visu ieinteresēto personu, nozares, vietējo un reģionālo iestāžu, kopienu un pilsoniskās sabiedrības sadarbība, lai attīstītu IKT un plašsaziņas līdzekļu izglītību saskaņā ar to konkrēto pedagoģisko pieeju un lai īstenotu sarežģīto pāreju uz digitalizētāku mācību vidi; šajā saistība uzsver, ka attiecībā uz digitālajām pārmaiņām izglītībā ir vajadzīga pieeja, kas aptver visu skolu un kas ir starpdisciplināra; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka digitālās pārveides centrā vajadzētu būt skolotājiem un pasniedzējiem un ka tādēļ viņiem pašiem ir vajadzīga atbilstoša sākotnējā sagatavošanās un turpmākā apmācība, kam ir jāietver moduļi par mācīšanas praksi, kura ir orientēta uz atbilstīgu vecuma grupu un attīstību; uzstāj, ka šādai apmācībai nepieciešams laiks, un tam nevajadzētu kļūt par vēl vienu uzdevumu papildus viņu ikdienas darbībām; uzsver, ka digitālo prasmju pasniegšanai pat vairāk nekā citu pamatprasmju, piemēram, rakstpratības un rēķinātprasmes, pasniegšanai ir nepieciešama pastāvīga skolotāju zināšanu un prasmju atjaunošana; tādēļ apgalvo, ka skolotājiem ir nepieciešama piemērota, elastīga un kvalitatīva profesionālās kvalifikācijas paaugstināšana, kas atbilst viņu vajadzībām; šajā saistībā pozitīvi vērtē Eiropas tiešsaistes platformu izmantošanu, lai palielinātu profesionālās kvalifikācijas pilnveides iespējas un sekmētu paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka personām, kurām ir uzticēta izglītības nodrošināšana, pašreiz ir nākuši klāt papildu pienākumi, jo skolu darbā vairāk tiek izmantotas digitālās lietotnes; uzskata, ka arī šīs personas ir jāiesaista mācību procesā un tehnoloģiju izmantošanā, jo, ja tām nebūs vajadzīgo digitālo prasmju, to studentus būs grūtāk ieinteresēt mācību procesā, kas var izraisīt plašāku sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atbalsta un mudina uz tādu pasākumu īstenošanu, kas saistīti ar administratīvo procesu digitalizēšanu skolās, lai visos līmeņos vēl vairāk samazinātu administratīvo slogu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina dalībvalstis veicināt un finansēt reģionālas un vietējas iniciatīvas, kas atbalsta kvalitatīvu mācīšanas praksi, kuras mērķis ir uzlabot inovāciju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver skolu autonomijas nozīmi izglītības inovāciju panākšanā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt atbilstīgus norādījumus par autortiesību aktu izņēmumu likumīgu piemērošanu izglītības jomā, kā arī piedāvāt publiskām bezpeļņas organizācijām formālās un ikdienējās mācīšanās jomā tiešu piekļuvi licencēm; uzskata, ka ir jāpanāk, lai skolotāji un skolēni, kad tie izmanto digitāli pieejamus resursus un pasniedz un apgūst prasmes, nebūtu apdraudēti; šajā saistībā iesaka Komisijai sagatavot attiecīgus norādījumus izglītības iestādēm, pedagogiem un studentiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka nepietiekami digitālie rīki mobiliem studentiem var samazināt izglītības pieredzes kvalitāti Eiropā; mudina Komisiju turpināt strādāt pie Eiropas studenta kartes un Erasmus without Paper izmēģinājuma iniciatīvām, lai tās uzsāktu nākamajā daudzgadu plānošanas periodā; aicina dalībvalstis atbildīgi un efektīvi izmantot Savienības finansiālo atbalstu un popularizēt finansējuma iespējas plašākai sabiedrībai un izglītības iestādēm, lai ikvienam būtu reāli iespējams piekļūt digitālo mācību saturam, rīkiem un risinājumiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda, ka saskaņā ar mūžizglītības pieeju, kas nepieciešama digitālajām prasmēm, valdībām sadarbībā ar ieinteresētajām personām, piemēram, uzņēmumiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, būtu ar formālo un neformālo izglītību jāpanāk ilgtspējīga digitālā pārveide, kurā neviens netiek atstāts novārtā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka digitālajā laikmetā izglītības un mācību vadošajiem principiem ir jābūt iekļautībai un inovācijām; uzskata, ka digitālajām tehnoloģijām nevajadzētu pastiprināt pašreizējo nevienlīdzību, bet gan tās būtu jāizmanto, lai novērstu digitālo plaisu starp studentiem no dažādām sociāli ekonomiskajām vidēm un ES reģioniem; uzsver, ka uz iekļautību orientētā pieejā ir jāizmanto viss potenciāls, ko piedāvā jaunas digitālās tehnoloģijas, tostarp personalizēta izglītība un izglītības iestāžu partnerības, tādējādi tās var palīdzēt piekļūt kvalitatīvai izglītībai un mācībām cilvēkiem no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un tiem, kuriem ir mazāk iespēju, kā arī atbalstīt migrantu un bēgļu integrāciju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka digitālās piekļuves popularizēšana izglītības jomā ne vienmēr nozīmē vienlīdzīgu piekļuvi mācīšanās iespējām un ka, lai gan tehnoloģijas kļūst aizvien vairāk pieejamas, digitālo pamatprasmju apguve joprojām ir apgrūtināta un joprojām pastāv digitālā plaisa; norāda, ka Eurostat dati apliecina, ka digitālā plaisa nesamazinās un ka 44 % cilvēku Eiropas Savienībā nav digitālo pamatprasmju (18); |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka sarežģītās digitālās prasmes, kas ir vajadzīgas IKT efektīvai izmantošanai, ir atkarīgas no pamatprasmju apguves un ka šajā ziņā nav vienlīdzības, jo pamatprasmju apguves līmeņos joprojām ir lielas atšķirības, kas īpaši skar nelabvēlīga situācijā esošās grupas un lielu skaitu pieaugušo; ka iespējamība, ka izglītotāki cilvēki izmantos internetu jaunu prasmju apguvei un iespēju radīšanai ir trīs reizes lielāka nekā tādu personu gadījumā, kurām ir zemāks izglītības līmenis (19) un ka pastāv risks, ka tehnoloģijas kļūst par mācību rīku tikai privileģētajiem, nevis par iespēju ikvienam; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver nepieciešamību izmainīt iestāžu un pedagoģijas praksi skolās un citās mācību vidēs, tostarp neformālās mācīšanās jomā, lai šī prakse būtu taisnīgāka, nodrošinot patiesi daudzveidīgas un padziļinātas atbalsta struktūras ikvienam, jo īpaši personām no grupām, kuras pakļautas atstumtības riskam, piemēram, bezdarbniekiem, migrantiem, mazkvalificētām personām, personām ar invaliditāti un veciem cilvēkiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | iesaka dalībvalstīm izstrādāt digitālās pratības programmas Eiropas minoritāšu un reģionālajās valodās un skolu, augstskolu un arodskolu mācību programmās iekļaut valodu tehnoloģiju apmācību un rīkus; vēlreiz uzsver, ka rakstpratība joprojām ir nozīmīgs faktors un absolūti nepieciešams kopienu digitālās iekļaušanas progresa priekšnoteikums; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka dalībvalstīm būtu jāsniedz izglītības iestādēm atbalsts, kas nepieciešams, lai uzlabotu valodu digitalizāciju ES; iesaka skolām visā ES izmantot digitālās tehnoloģijas, lai palielinātu pārrobežu sadarbību izglītības jomā, organizējot videokonferences un virtuālās klases; uzsver, ka skolas visā ES varētu izmantot pārrobežu piekļuvi digitālam saturam; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver bibliotēku būtisko nozīmi, sniedzot iedzīvotājiem digitālos pakalpojumus un drošā un visiem atvērtā vidē darot pieejamas tiešsaistes mācības un pakalpojumus; tādēļ iesaka šos centienus atbilstīgi finansēt Eiropas, valstu, reģionālo un vietējo shēmu ietvaros, shēmām vienai otru papildinot, un plašāk atzīt bibliotēku būtisko nozīmi plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes attīstīšanā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina vairāk pievērsties neformālākām mācīšanās iespējām un apmācības iespējām darbavietā un uzstāj, ka ir vajadzīgas kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un mācību sistēmas ar stabiliem resursiem; uzskata, ka pārkvalifikācijas un profesionālas tālākapmācības iespējas ir būtiskas, integrējot attiecīgo digitālo prasmju elementus integrētas darbavietu apmācības programmās un īpašos apmācības risinājumos cilvēkiem, kas strādā mazos un vidējos uzņēmumos; uzsver, ka ir svarīgi stiprināt saiknes starp izglītību un nodarbinātību, kā arī uzsver mūžilga karjeras atbalsta un konsultāciju nozīmi, atbalstot piekļuvi piemērotai, elastīgai un kvalitatīvai apmācības un karjeras virzībai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka stažēšanās digitālajā nozarē var palīdzēt studentiem un jauniešiem apgūt praktiskas digitālās prasmes darbavietā; šajā saistībā atzinīgi vērtē jauno izmēģinājuma projektu, ar ko Erasmus+ un pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” tiek ietverta stažēšanās digitālo iespēju jomā; aicina šajā jomā nodrošināt atjaunotu impulsu, izmantojot jaunās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) programmas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | iesaka dalībvalstīm — ciešā sadarbībā ar vietējām kopienām un izglītības un apmācības sniedzējiem — nodrošināt pieaugušajiem, kuriem ir ierobežotas digitālās prasmes, piekļuvi prasmju pilnveides iespējām, kas tiem ļautu sasniegt minimālo digitālās kompetences līmeni; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina dalībvalstis — sadarbībā ar uzņēmumiem, vietējām un reģionālajām kopienām, izglītības un apmācības centriem un pilsoniskās sabiedrības ieinteresētajām personām — apzināt pašreizējo prasmju trūkumu, paplašināt digitālo un interneta pratību, uzlabot plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, jo īpaši nepilngadīgo vidū, un panākt augstu digitālās savienojamības un iekļaušanas līmeni; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē uzņēmumu dalību skolu dibināšanā un finansēšanā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzinīgi vērtē stratēģiskās partnerības starp akadēmiskajām un pētniecības iestādēm un publiskajiem un privātajiem partneriem Erasmus+ programmas 2. pamatdarbības ietvaros, lai izveidotu IKT izcilības centrus un veicinātu tehnoloģiju jaunuzņēmumu attīstību; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina — lai panāktu progresu, ir vajadzīga pienācīga digitālo prasmju novērtēšana un uzraudzība; atzinīgi vērtē ES līmeņa instrumentu izstrādi organizācijām (piemēram, Digitālo kompetenču satvaru un “Pamatkompetences mūžizglītībā — Eiropas atsauces satvars”) un indivīdiem (piemēram, SELFIE rīku); tomēr uzstāj, ka efektīvām digitālās prasmes novērtēšanas metodēm ir jābūt dinamiskām, elastīgām, pastāvīgi atjauninātām un pielāgotām izglītojamo vajadzībām, un tām arī jātiek ieviestām daudz plašākā mērogā visā Savienības, valsts, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina dalībvalstis sadarboties ar Komisiju, lai nodrošinātu, ka SELFIE pašnovērtēšanas rīks būtu pieejams dalībvalstu reģionālajās un minoritāšu valodās; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzinīgi vērtē to, ka Savienība savā politikā pievērš aizvien lielāku uzmanību digitālajām prasmēm un izglītībai, ko jo īpaši apliecina Digitālās izglītības rīcības plāns, kura pamatā ir vairākas veiksmīgas maza mēroga politikas iniciatīvas, piemēram, ES programmēšanas nedēļa, Digitālo prasmju un darbvietu koalīcija un Sofijas Aicinājums rīkoties digitālo prasmju un izglītības jomā; uzskata, ka programmēšanas apmācību vajadzētu integrēt plašākā izglītības pieejā attiecībā uz informācijas tehnoloģijām un kritisko un skaitļošanas domāšanas spēju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tomēr norāda, ka Savienības iniciatīvas bieži vien nāk no dažādiem Komisijas ģenerāldirektorātiem, apgrūtinot koordinētu pieeju digitālo prasmju politikai; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atbalsta palielināto finansējumu, kas digitālo prasmju jomā būs pieejams visās nākamās paaudzes DFS programmās; uzstāj, ka Komisijai ir jāveicina sinerģija starp šīm programmām un jānodrošina to koordinācija, ietverot Erasmus+, pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, InvestEU un programmu “Digitālā Eiropa”, lai maksimāli palielinātu finansējuma efektivitāti kvalitatīvu digitālo prasmju attīstīšanai un nodrošinātu paliekošus rezultātus visu vecumu izglītojamiem no dažādām vidēm; turklāt uzsver, ka šajās programmās un Eiropas strukturālajos un investīciju fondos ir jārezervē līdzekļi bibliotēku, arhīvu un muzeju digitalizēšanai, lai palielinātu un uzlabotu to izmantošanu izglītībā un kultūras jomā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka Savienībai ir jāpilnveido spējas tādās jomās kā mākslīgais intelekts, lielie dati, programmatūras inženierija, kvantu skaitļošana un tīmekļa lapu dizains; šajā saistībā atzinīgi vērtē programmas “Digitālā Eiropa” digitālo prasmju elementu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mudina interneta izglītības un aktīvas e-pilsonības jomā panākt lielāku sinerģiju starp dalībvalstīm un pārējām pasaules daļām, izmantojot dažādus ES ārējās darbības mehānismus un programmas, tostarp Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka atvērtie dati un digitālo tehnoloģiju sadarbības rīki un metodes var nodrošināt inovācijas izglītībā un atvērtās zinātnes turpmāko attīstību, tādējādi veicinot Eiropas ekonomikas pārticību un uzņēmējdarbības garu; turklāt norāda, ka, apkopojot datus par digitalizāciju izglītības un mācību iestādēs un par digitālo tehnoloģiju izmantošanu apmācībā, tiek veikts nozīmīgs ieguldījums politikas veidošanā; tādēļ iesaka Komisijai un dalībvalstīm apkopot datus par savienojumu pakāpi izglītības un mācību iestādēs un par digitāli sertificētu kvalifikāciju izsniegšanas nosacījumiem, kā arī par digitāli apgūtu prasmju validēšanu, kas ir Digitālās izglītības rīcības plāna mērķis; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pauž nožēlu par to, ka ES līmenī nav izstrādāta visaptveroša digitālo prasmju stratēģija, lai gan ir skaidrs, kādas sekas uz ES iekšējo tirgu būs digitālajai pārveidei; uzskata, ka atšķirības starp dalībvalstīm liecina par šādas stratēģijas nepieciešamību; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka būtu jāizstrādā ieteikumi par digitālo kompetenču minimālo līmeni, kas studentiem būtu jāapgūst studiju laikā; tādēļ aicina dalībvalstīs ieviest konkrētu IKT moduli, piemēram, balstoties uz PISA IKT moduli, un tā izstrādē un īstenošanā iesaistīt skolotājus; uzsver, ka IKT modulis būtu jāizstrādā, lai nodrošinātu, ka izglītības iestādes dalībvalstīs cenšas panākt vienādu digitālās kompetences līmeni, pastāvīgi veicot novērtējumu, nevis piemērojot uz testēšanu orientētu pieeju, un lai ātri atklātu problēmas; mudina dalībvalstis apmainīties ar gūto pieredzi un paraugpraksi, jo īpaši izglītības inovāciju jomā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzskata, ka Digitālās izglītības rīcības plāns ir jāuzskata par pirmo virzību uz pilnvērtīgu ES digitālās izglītības un prasmju stratēģiju, balstoties uz mūžizglītības pieeju, kas var nodrošināt gan koordinētāku politikas satvaru, gan vienlaikus pielāgoties mainīgajiem apstākļiem; tāpēc aicina Komisiju kritiski novērtēt šajā plānā paredzētās 11 darbības, tostarp to sociālo iekļautību, lai sagatavotos 2020. gada vidusposma novērtējumam; atgādina, ka pienācīgai pārskatīšanai vajadzētu nozīmēt vēlmi pievērst uzmanību tikai rezultatīvākajiem pasākumiem, atteikties no nerezultatīviem pasākumiem un pēc vajadzības izstrādāt jaunus pasākumus; uzsver, ka pašreiz plānā acīmredzami trūkst digitālo prasmju uzlabošana grūtāk pieejamo pieaugušo iedzīvotāju vidū, sadarbojoties ar neformālās izglītības sniedzējiem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  OV L 112, 2.5.2018., 42. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0247.

(3)  OV C 337, 20.9.2018., 135. lpp.

(4)  OV C 11, 12.1.2018., 44. lpp.

(5)  OV C 316, 22.9.2017., 182. lpp.

(6)  OV C 316, 22.9.2017., 76. lpp.

(7)  OV C 443, 22.12.2017., 31. lpp.

(8)  OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.

(9)  OV C 189, 15.6.2017., 15. lpp.

(10)  OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp.

(11)  OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

(12)  OV C 372, 20.12.2011., 1. lpp.

(13)  OV C 164, 8.5.2018., 24. lpp.

(14)  http://eskills-scale.eu/fileadmin/eskills_scale/all_final_deliverables/scale_digitalisation _report.pdf

(15)  Eiropas Komisija, 2017. gada izglītības un apmācības pārskats.

(16)  Eiropas Komisija, Women in the Digital Age (Sievietes digitalizācijas laikmetā), Luksemburga, 2018. gads.

(17)  Eiropas Komisija, Vienotais nodarbinātības ziņojums, 2018. gads.

(18)  Eurostat, 2016. gads.

(19)  Komisijas dienestu 2008. gada 9. oktobra darba dokuments “The use of ICT to support innovation and lifelong learning for all – A report on progress” (IKT izmantošana, lai atbalstītu inovācijas un mūžizglītību ikvienam — progresa ziņojums), (SEC(2008)2629).

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/11

---

P8_TA(2018)0494

Humanitārās vīzas

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par humanitārajām vīzām (2018/2271(INL))

(2020/C 388/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 4., 18. un 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 4., 18. un 19. pantu,

| — | ņemot vērā Konvenciju par bēgļa statusu, kas parakstīta Ženēvā 1951. gada 28. jūlijā, un tās 1967. gada protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par bēgļa statusu, kas parakstīta Ženēvā 1951. gada 28. jūlijā, un tās 1967. gada protokolu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (1),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Globālo paktu par drošu, sakārtotu un atbilstīgu migrāciju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Globālo paktu par bēgļiem, kuru pieņēma pēc Ņujorkas Deklarācijas par bēgļiem un migrantiem, ko savukārt 2016. gada 19. septembrī vienbalsīgi pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Globālo paktu par drošu, sakārtotu un atbilstīgu migrāciju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Globālo paktu par bēgļiem, kuru pieņēma pēc Ņujorkas Deklarācijas par bēgļiem un migrantiem, ko savukārt 2016. gada 19. septembrī vienbalsīgi pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta sagatavoto Eiropas pievienotās vērtības novērtējumu attiecībā uz humanitārajām vīzām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta sagatavoto Eiropas pievienotās vērtības novērtējumu attiecībā uz humanitārajām vīzām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 46. un 52. pantu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 46. un 52. pantu;

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0423/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0423/2018),

| A. | tā kā, neraugoties uz vairākkārtējiem paziņojumiem un pieprasījumiem sniegt drošas un likumīgas iespējas iekļūt Eiropas teritorijā personām, kas vēlas iegūt starptautisko aizsardzību, pašlaik Savienības līmenī aizsargātas ieceļošanas procedūras (AIP) saskaņotas nav un nav pieņemts Savienības līmeņa tiesiskais regulējums attiecībā uz humanitārajām vīzām, t. i., vīzām, kuras izsniedz, lai būtu iespējams nokļūt dalībvalstu teritorijā nolūkā lūgt starptautisko aizsardzību; |
| --- | --- |

A.

tā kā, neraugoties uz vairākkārtējiem paziņojumiem un pieprasījumiem sniegt drošas un likumīgas iespējas iekļūt Eiropas teritorijā personām, kas vēlas iegūt starptautisko aizsardzību, pašlaik Savienības līmenī aizsargātas ieceļošanas procedūras (AIP) saskaņotas nav un nav pieņemts Savienības līmeņa tiesiskais regulējums attiecībā uz humanitārajām vīzām, t. i., vīzām, kuras izsniedz, lai būtu iespējams nokļūt dalībvalstu teritorijā nolūkā lūgt starptautisko aizsardzību;

| B. | tā kā saskaņā ar Tiesas 2017. gada 7. marta spriedumu lietā C-683/16 (2)
  X un X pret État belge dalībvalstīm saskaņā ar Savienības tiesībām nav pienākuma piešķirt humanitārās vīzas personām, kuras vēlas ieceļot to teritorijā, lai pieprasītu patvērumu, taču tām ir tiesības to darīt, pamatojoties uz savām tiesībām; tā kā šajā spriedumā interpretētas pastāvošas Savienības tiesības, kas var tikt mainītas; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Tiesas 2017. gada 7. marta spriedumu lietā C-683/16 (2)
  X un X pret État belge dalībvalstīm saskaņā ar Savienības tiesībām nav pienākuma piešķirt humanitārās vīzas personām, kuras vēlas ieceļot to teritorijā, lai pieprasītu patvērumu, taču tām ir tiesības to darīt, pamatojoties uz savām tiesībām; tā kā šajā spriedumā interpretētas pastāvošas Savienības tiesības, kas var tikt mainītas;

| C. | tā kā vairākām dalībvalstīm patlaban ir vai agrāk ir bijušas savas sistēmas, kā izsniegt humanitārās vīzas vai uzturēšanās atļaujas nolūkā garantēt aizsargātu iebraukšanu to teritorijā cilvēkiem, kurām tā ir vajadzīga; |
| --- | --- |

C.

tā kā vairākām dalībvalstīm patlaban ir vai agrāk ir bijušas savas sistēmas, kā izsniegt humanitārās vīzas vai uzturēšanās atļaujas nolūkā garantēt aizsargātu iebraukšanu to teritorijā cilvēkiem, kurām tā ir vajadzīga;

| D. | tā kā to personu skaits, kas tiek uzņemtas, izmantojot valsts ieceļošanas procedūras humanitārās aizsardzības nolūkiem vai pārmitināšanu, salīdzinājumā ar vispārējām vajadzībām joprojām ir mazs un dalībvalstu starpā pastāv ievērojamas atšķirības; tā kā humanitārās aizsardzības un pārmitināšanas nolūkam paredzēto dalībvalstu ieceļošanas procedūru tvērums ir noteikts šauri un pārmitināšanas gadījumā ir cieši saistīts ar neaizsargātības kritēriju un bēgļu reģistrāciju Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojā; |
| --- | --- |

D.

tā kā to personu skaits, kas tiek uzņemtas, izmantojot valsts ieceļošanas procedūras humanitārās aizsardzības nolūkiem vai pārmitināšanu, salīdzinājumā ar vispārējām vajadzībām joprojām ir mazs un dalībvalstu starpā pastāv ievērojamas atšķirības; tā kā humanitārās aizsardzības un pārmitināšanas nolūkam paredzēto dalībvalstu ieceļošanas procedūru tvērums ir noteikts šauri un pārmitināšanas gadījumā ir cieši saistīts ar neaizsargātības kritēriju un bēgļu reģistrāciju Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojā;

| E. | tā kā tādēļ aptuveni 90 % personu, kam piešķirta starptautiskā aizsardzība, ir nonākuši Savienībā neatbilstīgi, kā rezultātā viņi, vēl nebūdami sasnieguši dalībvalstu ārējās robežas, jau tiek uztverti caur stereotipu prizmu; |
| --- | --- |

E.

tā kā tādēļ aptuveni 90 % personu, kam piešķirta starptautiskā aizsardzība, ir nonākuši Savienībā neatbilstīgi, kā rezultātā viņi, vēl nebūdami sasnieguši dalībvalstu ārējās robežas, jau tiek uztverti caur stereotipu prizmu;

| F. | tā kā sievietes, kas ceļo vienas vai kopā ar bērniem, sievietes, kas vada mājsaimniecību, grūtnieces un ar krūti barojošas sievietes, cilvēki ar invaliditāti, pusaudzes un vecāka gadagājuma sievietes ir to cilvēku vidū, kas ir īpaši neaizsargāti migrācijas ceļos uz Eiropu un kam īpaši lielā mērā draud dzimumbalstīta vardarbība, piemēram, izvarošana, vardarbība, cilvēku tirdzniecība un kontrabanda seksuālās izmantošanas un ekonomiskās ekspluatācijas nolūkos; tā kā sievietes un meitenes migrācijas maršrutos uz Savienību parasti ir mazāk aizsargātas pret visiem ekspluatācijas veidiem, tostarp darba ekspluatāciju un seksuālo izmantošanu, un bieži vien tiek spiestas stāties dzimumattiecībās, lai varētu turpināt ceļu; |
| --- | --- |

F.

tā kā sievietes, kas ceļo vienas vai kopā ar bērniem, sievietes, kas vada mājsaimniecību, grūtnieces un ar krūti barojošas sievietes, cilvēki ar invaliditāti, pusaudzes un vecāka gadagājuma sievietes ir to cilvēku vidū, kas ir īpaši neaizsargāti migrācijas ceļos uz Eiropu un kam īpaši lielā mērā draud dzimumbalstīta vardarbība, piemēram, izvarošana, vardarbība, cilvēku tirdzniecība un kontrabanda seksuālās izmantošanas un ekonomiskās ekspluatācijas nolūkos; tā kā sievietes un meitenes migrācijas maršrutos uz Savienību parasti ir mazāk aizsargātas pret visiem ekspluatācijas veidiem, tostarp darba ekspluatāciju un seksuālo izmantošanu, un bieži vien tiek spiestas stāties dzimumattiecībās, lai varētu turpināt ceļu;

| G. | tā kā šīs politikas humānās sekas ir vismaz 30 000 nāves gadījumu, kas ir reģistrēti uz Savienības robežām kopš 2000. gada; tā kā ir steidzami nepieciešams Savienības tiesiskais regulējums kā viens no līdzekļiem, kā risināt nepieņemamo nāves gadījumu situāciju Vidusjūrā un uz migrācijas ceļiem uz Savienību, patiešām novērst cilvēku kontrabandu, cilvēku tirdzniecības, darbaspēka ekspluatācijas un vardarbības risku, pārvaldīt sakārtotu ierašanos, cieņpilnu uzņemšanu un taisnīgu patvēruma pieprasījumu izskatīšanu un optimizēt dalībvalstu un Savienības budžetu, ar ko finansē patvēruma procedūras, robežkontroli un meklēšanas un glābšanas operācijas, kā arī panākt saskanīgu praksi Savienības patvēruma acquis piemērošanā; |
| --- | --- |

G.

tā kā šīs politikas humānās sekas ir vismaz 30 000 nāves gadījumu, kas ir reģistrēti uz Savienības robežām kopš 2000. gada; tā kā ir steidzami nepieciešams Savienības tiesiskais regulējums kā viens no līdzekļiem, kā risināt nepieņemamo nāves gadījumu situāciju Vidusjūrā un uz migrācijas ceļiem uz Savienību, patiešām novērst cilvēku kontrabandu, cilvēku tirdzniecības, darbaspēka ekspluatācijas un vardarbības risku, pārvaldīt sakārtotu ierašanos, cieņpilnu uzņemšanu un taisnīgu patvēruma pieprasījumu izskatīšanu un optimizēt dalībvalstu un Savienības budžetu, ar ko finansē patvēruma procedūras, robežkontroli un meklēšanas un glābšanas operācijas, kā arī panākt saskanīgu praksi Savienības patvēruma acquis piemērošanā;

| H. | tā kā Parlaments noteikumus ar šādu mērķi ir mēģinājis iekļaut savos grozījumos Regulā (EK) Nr. 810/2009; |
| --- | --- |

H.

tā kā Parlaments noteikumus ar šādu mērķi ir mēģinājis iekļaut savos grozījumos Regulā (EK) Nr. 810/2009;

| I. | tā kā gan Padome, gan Komisija ir noraidījusi šos grozījumus, cita starpā atsaucoties uz to, ka šādi noteikumi nebūtu jāiekļauj Regulā (EK) Nr. 810/2009, ņemot vērā tā darbības jomu, kas ietver tikai īstermiņa vīzas; |
| --- | --- |

I.

tā kā gan Padome, gan Komisija ir noraidījusi šos grozījumus, cita starpā atsaucoties uz to, ka šādi noteikumi nebūtu jāiekļauj Regulā (EK) Nr. 810/2009, ņemot vērā tā darbības jomu, kas ietver tikai īstermiņa vīzas;

| J. | tā kā Parlaments, saskaroties ar Komisijas bezdarbību, ir attiecīgi pieņēmis lēmumu sagatavot šo rezolūciju par humanitārajām vīzām; |
| --- | --- |

J.

tā kā Parlaments, saskaroties ar Komisijas bezdarbību, ir attiecīgi pieņēmis lēmumu sagatavot šo rezolūciju par humanitārajām vīzām;

| K. | tā kā tika veikts intensīvs darbs, tostarp iesaistot ekspertus, lai izstrādātu ieteikumus, kas ir pievienoti šai rezolūcijai, |
| --- | --- |

K.

tā kā tika veikts intensīvs darbs, tostarp iesaistot ekspertus, lai izstrādātu ieteikumus, kas ir pievienoti šai rezolūcijai,

| 1. | pieprasa, lai Komisija līdz 2019. gada 31. martam, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu, iesniedz priekšlikumu regulai, ar ko izveido Eiropas humanitāro vīzu, saskaņā ar pielikumā ietvertajiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izsniegt Eiropas humanitāro vīzu personām, kuras vēlas saņemt starptautisko aizsardzību, lai ļautu šīm personām ieceļot vīzas izsniedzējas dalībvalsts teritorijā tikai un vienīgi nolūkā tajā paust starptautiskās aizsardzības pieteikumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka Eiropas humanitārajām vīzām būtu jāpapildina, nevis jāaizstāj dalībvalstīs humanitārās aizsardzības nolūkā pastāvošās ieceļošanas procedūras, pārmitināšanas procedūras un pēkšņie pieteikumi, kurus iesniedz saskaņā ar starptautiskajām bēgļu tiesībām, un ka lēmumam izsniegt Eiropas humanitārās vīzas būtu jāpaliek tikai un vienīgi dalībvalstu ziņā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka neviena Eiropas humanitāro vīzu iniciatīva nedrīkstētu skart citas migrācijas politikas iniciatīvas, arī ne tās, kuru mērķis ir novērst migrācijas pamatcēloņus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka steidzami ir vajadzīgas drošas un likumīgas iespējas ieceļot Savienībā, no kurām viena varētu būt arī Eiropas humanitārā vīza, kas ir sevišķi svarīgi, raugoties arī no dzimumperspektīvas, jo sievietes ir īpaši neaizsargātas un tāpēc vairāk pakļautas seksuālai un dzimumbalstītai vardarbībai ceļā un uzņemšanas centros; uzsver, ka bieži vien neaizsargātās ekonomiskās situācijas un citu veidu atkarības dēļ sievietēm un meitenēm trešās valstīs ir vēl mazāk iespēju droši meklēt patvērumu nekā vīriešiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka daļa no pieprasītā priekšlikuma finansiālajām izmaksām būtu jāsedz no Savienības vispārējā budžeta, tādējādi praksē apliecinot solidaritātes principu un taisnīgu atbildības, tostarp finansiālo izmaksu, dalīšanu starp dalībvalstīm saskaņā ar LESD 80. pantu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un pielikumā izklāstītos ieteikumus nosūtīt Komisijai un Padomei, kā arī dalībvalstu parlamentiem, Eiropas Savienības Tiesai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Eiropas Patvēruma atbalsta birojam, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai, Eiropas Savienības Aģentūrai tiesībaizsardzības sadarbībai un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.

(2)  Tiesas 2017. gada 7. marta spriedums, X un X pret État belge, C-638/16, ECLI:EU:C:2017:173.

---

PIELIKUMS REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMAM

IETEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

Eiropas Parlaments uzskata, ka pieņemamajam tiesību aktam:

1.   PIEŅEMAMĀ INSTRUMENTA VEIDS UN NOSAUKUMS

| — | vajadzētu būt atsevišķam tiesību aktam, kas pieņemams regulas veidā ar nosaukumu “Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Eiropas humanitāro vīzu”; |
| --- | --- |

—

vajadzētu būt atsevišķam tiesību aktam, kas pieņemams regulas veidā ar nosaukumu “Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Eiropas humanitāro vīzu”;

2.   JURIDISKAIS PAMATS

| — | par juridisko pamatu būtu jāizmanto Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts; |
| --- | --- |

—

par juridisko pamatu būtu jāizmanto Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts;

3.   PAMATOJUMS

| — | vajadzētu būt pamatotam ar: |
| --- | --- |

—

vajadzētu būt pamatotam ar:

| — | pašreizējo regulējuma iztrūkumu Savienības tiesībās, kas papildus tam, ka neaizsargātiem bēgļiem piemēro pārmitināšanas procedūrām, ne vīzu, ne robežu, ne patvēruma acquis neparedz īpašas procedūras attiecībā uz tādu personu uzņemšanu dalībvalstu teritorijā, kuras vēlas saņemt aizsardzību, un tādēļ aptuveni 90 % personu, kas vēlāk tiek atzītas par bēgļiem un alternatīvās aizsardzības saņēmējām, dalībvalstu teritoriju sasniedz neatbilstīgi (1), nereti izmantojot dzīvībai bīstamus ceļus, |
| --- | --- |

—

pašreizējo regulējuma iztrūkumu Savienības tiesībās, kas papildus tam, ka neaizsargātiem bēgļiem piemēro pārmitināšanas procedūrām, ne vīzu, ne robežu, ne patvēruma acquis neparedz īpašas procedūras attiecībā uz tādu personu uzņemšanu dalībvalstu teritorijā, kuras vēlas saņemt aizsardzību, un tādēļ aptuveni 90 % personu, kas vēlāk tiek atzītas par bēgļiem un alternatīvās aizsardzības saņēmējām, dalībvalstu teritoriju sasniedz neatbilstīgi (1), nereti izmantojot dzīvībai bīstamus ceļus,

| — | sadrumstalotības risku, kas rodas, dalībvalstīm aizvien aktīvāk izstrādājot pašām savas humanitāras uzņemšanas programmas un procedūras, kuras ir pretrunā LESD 78. panta 1. punkta vispārīgajam mērķim izstrādāt kopīgu patvēruma un alternatīvās un pagaidu aizsardzības politiku, un kas arī rada risku, ka šīs atšķirīgās shēmas neļaus vienoti piemērot kopīgos noteikumus par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu dalībvalstu teritorijā, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes regulās (EK) Nr. 810/2009 (2) un (ES) 2016/399 (3), |
| --- | --- |

—

sadrumstalotības risku, kas rodas, dalībvalstīm aizvien aktīvāk izstrādājot pašām savas humanitāras uzņemšanas programmas un procedūras, kuras ir pretrunā LESD 78. panta 1. punkta vispārīgajam mērķim izstrādāt kopīgu patvēruma un alternatīvās un pagaidu aizsardzības politiku, un kas arī rada risku, ka šīs atšķirīgās shēmas neļaus vienoti piemērot kopīgos noteikumus par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu dalībvalstu teritorijā, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes regulās (EK) Nr. 810/2009 (2) un (ES) 2016/399 (3),

| — | ar status quo saistītajām augstajām izmaksām — gan cilvēku dzīvību, gan sociālajā, ekonomiskajā un budžeta ziņā — attiecīgajiem trešo valstu valstspiederīgajiem (maksa kontrabandistiem, cilvēku tirdzniecības un ekspluatācijas risks, vajāšanas risks, nāves un ļaunprātīgas izturēšanās risks utt.) un dalībvalstīm un Savienībai (lielāks budžets meklēšanai un glābšanai, tostarp privātiem pārvadājumiem, robežaizsardzībai, sadarbībai ar trešām valstīm, patvēruma procedūrām un iespējamai atgriešanai noraidītu starptautiskās aizsardzības pieteikumu gadījumā, kā arī cīņai pret organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību un kontrabandu utt.); |
| --- | --- |

—

ar status quo saistītajām augstajām izmaksām — gan cilvēku dzīvību, gan sociālajā, ekonomiskajā un budžeta ziņā — attiecīgajiem trešo valstu valstspiederīgajiem (maksa kontrabandistiem, cilvēku tirdzniecības un ekspluatācijas risks, vajāšanas risks, nāves un ļaunprātīgas izturēšanās risks utt.) un dalībvalstīm un Savienībai (lielāks budžets meklēšanai un glābšanai, tostarp privātiem pārvadājumiem, robežaizsardzībai, sadarbībai ar trešām valstīm, patvēruma procedūrām un iespējamai atgriešanai noraidītu starptautiskās aizsardzības pieteikumu gadījumā, kā arī cīņai pret organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību un kontrabandu utt.);

| — | Savienības rīcības pievienoto vērtību, ko dotu nodrošinātā atbilstība Savienības vērtībām, tostarp pamattiesībām, dalībvalstu savstarpēja uzticēšanās un patvēruma meklētāju uzticēšanas sistēmai, tiesiskā drošība, prognozējamība un vienāda noteikumu piemērošana un īstenošana, apjomradītu ietaupījumu gūšana un iepriekš minēto status quo izmaksu samazināšana; |
| --- | --- |

—

Savienības rīcības pievienoto vērtību, ko dotu nodrošinātā atbilstība Savienības vērtībām, tostarp pamattiesībām, dalībvalstu savstarpēja uzticēšanās un patvēruma meklētāju uzticēšanas sistēmai, tiesiskā drošība, prognozējamība un vienāda noteikumu piemērošana un īstenošana, apjomradītu ietaupījumu gūšana un iepriekš minēto status quo izmaksu samazināšana;

| — | būtu jāatgādina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/32/ES (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 604/2013 (5) ir piemērojamas tikai dalībvalstu teritorijā, bet pašlaik trūkst likumīgu ceļu, kā patvēruma meklētājiem to sasniegt; |
| --- | --- |

—

būtu jāatgādina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/32/ES (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 604/2013 (5) ir piemērojamas tikai dalībvalstu teritorijā, bet pašlaik trūkst likumīgu ceļu, kā patvēruma meklētājiem to sasniegt;

| — | būtu jāatgādina, ka pēc patvēruma pieteikuma iesniegšanas dalībvalstī piemērojami Savienības kopējās Eiropas patvēruma sistēmas noteikumi; |
| --- | --- |

—

būtu jāatgādina, ka pēc patvēruma pieteikuma iesniegšanas dalībvalstī piemērojami Savienības kopējās Eiropas patvēruma sistēmas noteikumi;

| — | būtu jāuzsver, ka Eiropas humanitārās vīzas pieteikuma noraidījums nekādā ziņā neietekmē tiesības pieprasīt patvērumu Savienībā un neliedz pieteikuma iesniedzējam tiesības izmantot citas pieejamās aizsardzības sistēmas; |
| --- | --- |

—

būtu jāuzsver, ka Eiropas humanitārās vīzas pieteikuma noraidījums nekādā ziņā neietekmē tiesības pieprasīt patvērumu Savienībā un neliedz pieteikuma iesniedzējam tiesības izmantot citas pieejamās aizsardzības sistēmas;

4.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

| — | par mērķi būtu jāizvirza paredzēt noteikumus par procedūrām un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem dalībvalsts personām, kuras vēlas saņemt starptautisko aizsardzību, var izsniegt Eiropas humanitāro vīzu, lai ļautu šīm personām ieceļot vīzas izsniedzējas dalībvalsts teritorijā tikai un vienīgi nolūkā tajā paust starptautiskās aizsardzības pieteikumu; |
| --- | --- |

—

par mērķi būtu jāizvirza paredzēt noteikumus par procedūrām un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem dalībvalsts personām, kuras vēlas saņemt starptautisko aizsardzību, var izsniegt Eiropas humanitāro vīzu, lai ļautu šīm personām ieceļot vīzas izsniedzējas dalībvalsts teritorijā tikai un vienīgi nolūkā tajā paust starptautiskās aizsardzības pieteikumu;

| — | būtu jāaptver trešo valstu valstspiederīgie, kuriem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001 (6) un kuriem ir acīmredzami pamatoti iemesli atsaukties uz saskaršanos ar vajāšanu vai uz tās risku, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/95/ES (7), bet kuriem vēl nav sākts pārmitināšanas process, kas noteikts valsts pārmitināšanas shēmās vai ierosinātajā regulā, ar ko izveido Savienības pārmitināšanas sistēmu un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 516/2014 (8), vai Direktīvā 2001/55/EK (9); |
| --- | --- |

—

būtu jāaptver trešo valstu valstspiederīgie, kuriem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001 (6) un kuriem ir acīmredzami pamatoti iemesli atsaukties uz saskaršanos ar vajāšanu vai uz tās risku, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/95/ES (7), bet kuriem vēl nav sākts pārmitināšanas process, kas noteikts valsts pārmitināšanas shēmās vai ierosinātajā regulā, ar ko izveido Savienības pārmitināšanas sistēmu un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 516/2014 (8), vai Direktīvā 2001/55/EK (9);

| — | no darbības jomas būtu jāizslēdz ģimenes locekļi, kuru tiesības savlaicīgi pievienoties savai ģimenei dalībvalstī izriet no citiem Savienības vai valstu tiesību aktiem; |
| --- | --- |

—

no darbības jomas būtu jāizslēdz ģimenes locekļi, kuru tiesības savlaicīgi pievienoties savai ģimenei dalībvalstī izriet no citiem Savienības vai valstu tiesību aktiem;

5.   HUMANITĀRO VĪZU IZSNIEGŠANAS PROCEDŪRAS

| — | būtu jāparedz, ka šādus vīzu pieteikumus var tieši iesniegt elektroniski vai rakstiski dalībvalsts konsulātā vai vēstniecībā; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka šādus vīzu pieteikumus var tieši iesniegt elektroniski vai rakstiski dalībvalsts konsulātā vai vēstniecībā;

| — | būtu jāparedz šādu vīzu pieteikumu praktiskā kārtība, tostarp pieteikuma veidlapas aizpildīšana, informācijas sniegšana par pieteikuma iesniedzēja identitāti, ietverot biometriskos identifikatorus, kā arī baiļu no vajāšanas vai smaga kaitējuma iemeslu norādīšana, ciktāl tie ir dokumentēti; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz šādu vīzu pieteikumu praktiskā kārtība, tostarp pieteikuma veidlapas aizpildīšana, informācijas sniegšana par pieteikuma iesniedzēja identitāti, ietverot biometriskos identifikatorus, kā arī baiļu no vajāšanas vai smaga kaitējuma iemeslu norādīšana, ciktāl tie ir dokumentēti;

| — | būtu jāparedz, ka šādas vīzas pieteikuma iesniedzējs tiek uzaicināts uz interviju (vajadzības gadījumā nodrošinot tulka palīdzību), ko var veikt arī attālināti, izmantojot audio un video saziņas līdzekļus, kuri garantē atbilstīgu drošuma, drošības un konfidencialitātes līmeni; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka šādas vīzas pieteikuma iesniedzējs tiek uzaicināts uz interviju (vajadzības gadījumā nodrošinot tulka palīdzību), ko var veikt arī attālināti, izmantojot audio un video saziņas līdzekļus, kuri garantē atbilstīgu drošuma, drošības un konfidencialitātes līmeni;

| — | būtu jāparedz, ka iesniegtos dokumentus, arī attiecībā uz to autentiskumu, novērtē kompetenta, neatkarīga un objektīva iestāde, kam ir atbilstīgas zināšanas un specializētās zināšanas starptautiskās aizsardzības jautājumos; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka iesniegtos dokumentus, arī attiecībā uz to autentiskumu, novērtē kompetenta, neatkarīga un objektīva iestāde, kam ir atbilstīgas zināšanas un specializētās zināšanas starptautiskās aizsardzības jautājumos;

| — | būtu jāparedz, ka šādu vīzu pieteikumus novērtē, balstoties uz pieteikuma iesniedzēja paziņojumiem un interviju, kā arī apliecinošiem dokumentiem, ja tādi ir, neveicot pilnu statusa noteikšanas procesu; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka šādu vīzu pieteikumus novērtē, balstoties uz pieteikuma iesniedzēja paziņojumiem un interviju, kā arī apliecinošiem dokumentiem, ja tādi ir, neveicot pilnu statusa noteikšanas procesu;

| — | būtu jāparedz, ka pirms šādas vīzas izsniegšanas katram pieteikuma iesniedzējam veic drošības pārbaudi, pilnībā atbilstoši piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem izskatot attiecīgo valsts un Eiropas datubāžu datus, lai pārliecinātos, ka viņš vai viņa neapdraud drošību; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka pirms šādas vīzas izsniegšanas katram pieteikuma iesniedzējam veic drošības pārbaudi, pilnībā atbilstoši piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem izskatot attiecīgo valsts un Eiropas datubāžu datus, lai pārliecinātos, ka viņš vai viņa neapdraud drošību;

| — | būtu jāparedz, ka lēmumu par šādu vīzu pieteikumiem pieņem 15 kalendāro dienu laikā no pieteikuma iesniegšanas dienas; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka lēmumu par šādu vīzu pieteikumiem pieņem 15 kalendāro dienu laikā no pieteikuma iesniegšanas dienas;

| — | būtu jāparedz, ka lēmumu par pieteikumu paziņo pieteikuma iesniedzējam un ka tas ir personalizēts, rakstisks un pamatots; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka lēmumu par pieteikumu paziņo pieteikuma iesniedzējam un ka tas ir personalizēts, rakstisks un pamatots;

| — | būtu jāparedz, ka trešās valsts valstspiederīgajam, kam šāda vīza ir atteikta, ir iespēja lēmumu pārsūdzēt, kā patlaban ir paredzēts īstermiņa vīzas atteikuma gadījumā vai ieceļošanas pie robežas atteikuma gadījumā; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka trešās valsts valstspiederīgajam, kam šāda vīza ir atteikta, ir iespēja lēmumu pārsūdzēt, kā patlaban ir paredzēts īstermiņa vīzas atteikuma gadījumā vai ieceļošanas pie robežas atteikuma gadījumā;

6.   HUMANITĀRĀS VĪZAS IZSNIEGŠANA

| — | būtu jāparedz, ka šādas vīzas izsniedz kopīgā uzlīmes veidolā un iekļauj vīzu informācijas sistēmā; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka šādas vīzas izsniedz kopīgā uzlīmes veidolā un iekļauj vīzu informācijas sistēmā;

| — | būtu jāparedz, ka pēc humanitārās vīzas izsniegšanas tā ļauj vīzas turētājam ieceļot vīzas izsniedzējas dalībvalsts teritorijā tikai un vienīgi nolūkā tajā paust starptautiskās aizsardzības pieteikumu; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka pēc humanitārās vīzas izsniegšanas tā ļauj vīzas turētājam ieceļot vīzas izsniedzējas dalībvalsts teritorijā tikai un vienīgi nolūkā tajā paust starptautiskās aizsardzības pieteikumu;

7.   ADMINISTRATĪVĀ VADĪBA UN ORGANIZĀCIJA

| — | būtu jāparedz, ka šādas vīzas pieteikumus novērtē pienācīgi apmācīti darbinieki; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka šādas vīzas pieteikumus novērtē pienācīgi apmācīti darbinieki;

| — | būtu jāparedz, ka šādus darbiniekus var norīkot darbā vai nu vēstniecībās vai konsulātos, vai arī dalībvalstīs (tādā gadījumā pieteikumus nosūta elektroniski un intervijas veic attālināti); |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka šādus darbiniekus var norīkot darbā vai nu vēstniecībās vai konsulātos, vai arī dalībvalstīs (tādā gadījumā pieteikumus nosūta elektroniski un intervijas veic attālināti);

| — | būtu jāparedz, ka konkrētus procesa aspektus, kas neietver gadījumu iepriekšēju atlasi, novērtēšanu vai lēmumu pieņemšanu, var īstenot ārpakalpojumu sniedzēji, un tas var ietvert informācijas sniegšanu, interviju laiku pārvaldību un biometrisko identifikatoru vākšanu; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka konkrētus procesa aspektus, kas neietver gadījumu iepriekšēju atlasi, novērtēšanu vai lēmumu pieņemšanu, var īstenot ārpakalpojumu sniedzēji, un tas var ietvert informācijas sniegšanu, interviju laiku pārvaldību un biometrisko identifikatoru vākšanu;

| — | būtu jāparedz, ka ir jāievieš atbilstīgi pasākumi, kas nodrošinātu datu aizsardzību, datu drošību un saziņas konfidencialitāti; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka ir jāievieš atbilstīgi pasākumi, kas nodrošinātu datu aizsardzību, datu drošību un saziņas konfidencialitāti;

| — | būtu jāparedz, ka dalībvalstis sadarbojas savstarpēji, ar Savienības aģentūrām, starptautiskajām organizācijām, valdības un nevalstiskajām organizācijām un citām attiecīgām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu saskaņotu piemērošanu; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka dalībvalstis sadarbojas savstarpēji, ar Savienības aģentūrām, starptautiskajām organizācijām, valdības un nevalstiskajām organizācijām un citām attiecīgām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu saskaņotu piemērošanu;

| — | būtu jāparedz, ka informācija par šādas vīzas piešķiršanas procedūrām un nosacījumiem, kā arī par starptautiskās aizsardzības saņemšanas nosacījumiem un procedūrām dalībvalstu teritorijā ir plaši pieejama, tostarp dalībvalstu vēstniecību un konsulātu tīmekļa vietnēs un ar Eiropas Ārējās darbības dienesta starpniecību; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka informācija par šādas vīzas piešķiršanas procedūrām un nosacījumiem, kā arī par starptautiskās aizsardzības saņemšanas nosacījumiem un procedūrām dalībvalstu teritorijā ir plaši pieejama, tostarp dalībvalstu vēstniecību un konsulātu tīmekļa vietnēs un ar Eiropas Ārējās darbības dienesta starpniecību;

8.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| — | būtu jāparedz būtisks Integrētas robežu pārvaldības fonda finansiālais atbalsts dalībvalstīm akta īstenošanai; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz būtisks Integrētas robežu pārvaldības fonda finansiālais atbalsts dalībvalstīm akta īstenošanai;

| — | būtu jāparedz, ka dalībvalstij, kas izsniedz šādu humanitāro vīzu, jābūt pieejamai tādai pašai kompensācijai no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda līdzekļiem, kādu saņem dalībvalsts, kas uzņem bēgli Eiropas pārmitināšanas sistēmā; |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz, ka dalībvalstij, kas izsniedz šādu humanitāro vīzu, jābūt pieejamai tādai pašai kompensācijai no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda līdzekļiem, kādu saņem dalībvalsts, kas uzņem bēgli Eiropas pārmitināšanas sistēmā;

9.   CITU TIESĪBU AKTU GROZĪŠANA

| — | būtu jāparedz grozījumi: |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz grozījumi:

| — | Regulā (EK) Nr. 810/2009, lai precizētu, ka uz personām, kuras vēlas saņemt starptautisko aizsardzību, attiecas Eiropas humanitārās vīzas izveides regulas noteikumi, |
| --- | --- |

—

Regulā (EK) Nr. 810/2009, lai precizētu, ka uz personām, kuras vēlas saņemt starptautisko aizsardzību, attiecas Eiropas humanitārās vīzas izveides regulas noteikumi,

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 767/2008 (10), lai Vīzu informācijas sistēmā varētu ievadīt Eiropas humanitārās vīzas pieteikumus, |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 767/2008 (10), lai Vīzu informācijas sistēmā varētu ievadīt Eiropas humanitārās vīzas pieteikumus,

| — | Regulā (ES) 2016/399, lai pielāgotu ieceļošanas nosacījumus personām, kuras saņēmušas Eiropas humanitāro vīzu, |
| --- | --- |

—

Regulā (ES) 2016/399, lai pielāgotu ieceļošanas nosacījumus personām, kuras saņēmušas Eiropas humanitāro vīzu,

| — | Integrētas robežu pārvaldības fondā, lai dalībvalstīm nodrošinātu finansējumu Eiropas humanitārās vīzas izveides regulas īstenošanai, |
| --- | --- |

—

Integrētas robežu pārvaldības fondā, lai dalībvalstīm nodrošinātu finansējumu Eiropas humanitārās vīzas izveides regulas īstenošanai,

| — | 26. pantā Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (11), un Padomes Direktīvā 2001/51/EK (12), lai pārvadātājus, kas pārvadā trešo valstu valstspiederīgos, atbrīvotu no atbildības, pienākumiem un sankcijām gadījumos, kad attiecīgie trešo valstu valstspiederīgie paziņo, ka vēlas pieteikties uz starptautisko vai humanitāro aizsardzību dalībvalstu teritorijā. |
| --- | --- |

—

26. pantā Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (11), un Padomes Direktīvā 2001/51/EK (12), lai pārvadātājus, kas pārvadā trešo valstu valstspiederīgos, atbrīvotu no atbildības, pienākumiem un sankcijām gadījumos, kad attiecīgie trešo valstu valstspiederīgie paziņo, ka vēlas pieteikties uz starptautisko vai humanitāro aizsardzību dalībvalstu teritorijā.

---

(1)  HEIN / DONATO (CIR), 2012, “Exploring avenues for protected entry in Europe”, 17. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regula (ES) 2016/399 par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/32/ES par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (OV L 180, 29.6.2013., 60. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 180, 29.6.2013., 31. lpp.).

(6)  Padomes 2001. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīva 2011/95/ES par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus, par bēgļu vai personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, vienotu statusu, un par piešķirtās aizsardzības saturu (OV L 337, 20.12.2011., 9. lpp.).

(8)  2016/0225(COD).

(9)  Padomes 2001. gada 20. jūlija Direktīva 2001/55/EK par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula) (OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.).

(11)  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

(12)  Padomes 2001. gada 28. jūnija Direktīva 2001/51/EK, ar kuru papildina 26. pantu Konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas līgumu (OV L 187, 10.7.2001., 45. lpp.).

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/18

---

P8_TA(2018)0497

Šengenas acquis noteikumu pilnīga piemērošana Bulgārijā un Rumānijā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūcija par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā: kontroles atcelšana pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām (2018/2092(INI))

(2020/C 388/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā (11997D/PRO/02),

| — | ņemot vērā 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 29. septembra (14142/2010) un 2011. gada 8. jūlija (14142/1/2010) lēmuma projektu par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijas Republikā un Rumānijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 29. septembra (14142/2010) un 2011. gada 8. jūlija (14142/1/2010) lēmuma projektu par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijas Republikā un Rumānijā,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 7. decembra lēmuma projektu (14302/3/11) par sistēmu Šengenas acquis noteikumu pilnīgai piemērošanai Bulgārijas Republikā un Rumānijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 7. decembra lēmuma projektu (14302/3/11) par sistēmu Šengenas acquis noteikumu pilnīgai piemērošanai Bulgārijas Republikā un Rumānijā,

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. jūnija normatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. jūnija normatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (1),

| — | ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2011. gada 9. un 10. jūnija, 2011. gada 22. un 23. septembra, 2012. gada 25. un 26. oktobra, 2013. gada 7. un 9. marta un 2013. gada 5. un 6. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2011. gada 9. un 10. jūnija, 2011. gada 22. un 23. septembra, 2012. gada 25. un 26. oktobra, 2013. gada 7. un 9. marta un 2013. gada 5. un 6. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā 2011. gada 13. oktobra rezolūciju par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Šengenas zonai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 13. oktobra rezolūciju par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Šengenas zonai (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 15. decembra astoto pusgada pārskatu par Šengenas zonas darbību (COM(2015)0675), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 15. decembra astoto pusgada pārskatu par Šengenas zonas darbību (COM(2015)0675),

| — | ņemot vērā 2018. gada 30. maija rezolūciju par gada ziņojumu par Šengenas zonas darbību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 30. maija rezolūciju par gada ziņojumu par Šengenas zonas darbību (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 12. oktobra Lēmumu (ES) 2017/1908 par dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Vīzu Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 12. oktobra Lēmumu (ES) 2017/1908 par dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Vīzu Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 18. aprīļa lēmuma projektu par atlikušo Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (15820/1/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 18. aprīļa lēmuma projektu par atlikušo Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (15820/1/2017),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. jūnija normatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par atlikušo Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. jūnija normatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par atlikušo Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0365/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0365/2018),

| A. | tā kā Bulgārija un Rumānija pieņēma Šengenas acquis pēc savas pievienošanās Eiropas Savienībai 2007. gadā; tā kā Bulgārija 2008. gadā nāca klajā ar deklarāciju par gatavību uzsākt novērtēšanas, ko veic Šengenas Novērtēšanas darba grupa (SCH-EVAL), kurā ietilpst eksperti no Šengenas dalībvalstīm; tā kā Rumānija 2007. un 2008. gadā nāca klajā ar deklarāciju par gatavību uzsākt novērtēšanas, ko veic SCH-EVAL; |
| --- | --- |

A.

tā kā Bulgārija un Rumānija pieņēma Šengenas acquis pēc savas pievienošanās Eiropas Savienībai 2007. gadā; tā kā Bulgārija 2008. gadā nāca klajā ar deklarāciju par gatavību uzsākt novērtēšanas, ko veic Šengenas Novērtēšanas darba grupa (SCH-EVAL), kurā ietilpst eksperti no Šengenas dalībvalstīm; tā kā Rumānija 2007. un 2008. gadā nāca klajā ar deklarāciju par gatavību uzsākt novērtēšanas, ko veic SCH-EVAL;

| B. | tā kā SCH-EVAL ekspertu līmenī tika apstiprināts un Padome 2011. gada 9. un 10. jūnija secinājumos ir apstiprinājusi, ka ir pabeigts Šengenas novērtēšanas process attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju un ka abas valstis ir gatavas īstenot visus Šengenas acquis noteikumus; tā kā Padome 2011. gada 8. jūlija lēmuma projektā pārliecinājās, ka Šengenas acquis piemērošanai vajadzīgie nosacījumi ir izpildīti visās jomās, proti, datu aizsardzības, gaisa robežu, sauszemes robežu, policijas sadarbības, Šengenas Informācijas sistēmas, jūras robežu un vīzu jomā; tā kā papildus Eiropas Savienības ārējo robežu pārvaldības izaicinājumam Šengenas novērtēšanas procesa pabeigšana ir saistīta ar to, ka abas valstis pašos pamatos pārstrukturēja savas robežu uzraudzības sistēmas un veica nozīmīgus ieguldījumus savu tiesībaizsardzības iestāžu spēju uzlabošanā; tā kā 2005. gada Pievienošanās aktā ir noteikts, ka Šengenas novērtēšanas procedūru sekmīga pabeigšana ir vienīgais priekšnoteikums, lai pilnībā piemērotu Šengenas acquis, ieskaitot kontroles atcelšanu pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām; tā kā Bulgārijas un Rumānijas gatavību pilnībā piemērot Šengenas acquis vairākkārt ir atzinuši valstu vadītāji Padomē, kā arī Komisija un Parlaments to novērtēja atzinīgi jaunākajā Komisijas 2017. gada 27. septembra paziņojumā un Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcijā; |
| --- | --- |

B.

tā kā SCH-EVAL ekspertu līmenī tika apstiprināts un Padome 2011. gada 9. un 10. jūnija secinājumos ir apstiprinājusi, ka ir pabeigts Šengenas novērtēšanas process attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju un ka abas valstis ir gatavas īstenot visus Šengenas acquis noteikumus; tā kā Padome 2011. gada 8. jūlija lēmuma projektā pārliecinājās, ka Šengenas acquis piemērošanai vajadzīgie nosacījumi ir izpildīti visās jomās, proti, datu aizsardzības, gaisa robežu, sauszemes robežu, policijas sadarbības, Šengenas Informācijas sistēmas, jūras robežu un vīzu jomā; tā kā papildus Eiropas Savienības ārējo robežu pārvaldības izaicinājumam Šengenas novērtēšanas procesa pabeigšana ir saistīta ar to, ka abas valstis pašos pamatos pārstrukturēja savas robežu uzraudzības sistēmas un veica nozīmīgus ieguldījumus savu tiesībaizsardzības iestāžu spēju uzlabošanā; tā kā 2005. gada Pievienošanās aktā ir noteikts, ka Šengenas novērtēšanas procedūru sekmīga pabeigšana ir vienīgais priekšnoteikums, lai pilnībā piemērotu Šengenas acquis, ieskaitot kontroles atcelšanu pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām; tā kā Bulgārijas un Rumānijas gatavību pilnībā piemērot Šengenas acquis vairākkārt ir atzinuši valstu vadītāji Padomē, kā arī Komisija un Parlaments to novērtēja atzinīgi jaunākajā Komisijas 2017. gada 27. septembra paziņojumā un Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcijā;

| C. | tā kā Padome 2010. gada 29. septembra lēmuma projektā ierosināja pilnīgu Šengenas acquis piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā un kontroles atcelšanu pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām; tā kā Eiropas Parlaments apstiprināja šo lēmumu 2011. gada 8. jūnija normatīvajā rezolūcijā un lūdza Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā plāno ieviest lēmumā būtiskus grozījumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Padome 2010. gada 29. septembra lēmuma projektā ierosināja pilnīgu Šengenas acquis piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā un kontroles atcelšanu pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām; tā kā Eiropas Parlaments apstiprināja šo lēmumu 2011. gada 8. jūnija normatīvajā rezolūcijā un lūdza Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā plāno ieviest lēmumā būtiskus grozījumus;

| D. | tā kā Padomes prezidentūra 2011. gada septembrī iesniedza priekšlikumu Šengenas acquis noteikumu daļējai īstenošanai Bulgārijā un Rumānijā, proti, kontroles atcelšanai tikai pie iekšējām jūras un gaisa robežām, vienlaikus paredzot atsevišķu lēmuma pieņemšanu vēlākā posmā attiecībā uz sauszemes robežām; |
| --- | --- |

D.

tā kā Padomes prezidentūra 2011. gada septembrī iesniedza priekšlikumu Šengenas acquis noteikumu daļējai īstenošanai Bulgārijā un Rumānijā, proti, kontroles atcelšanai tikai pie iekšējām jūras un gaisa robežām, vienlaikus paredzot atsevišķu lēmuma pieņemšanu vēlākā posmā attiecībā uz sauszemes robežām;

| E. | tā kā Tieslietu un iekšlietu padome savos secinājumos ir vairākkārt apstiprinājusi apņemšanos visu turpmāko lēmumu par kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām pieņemšanā attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju izmantot divpakāpju pieeju; tā kā šā lēmuma pieņemšana Tieslietu un iekšlietu padomē ir atkārtoti tikusi atlikta; |
| --- | --- |

E.

tā kā Tieslietu un iekšlietu padome savos secinājumos ir vairākkārt apstiprinājusi apņemšanos visu turpmāko lēmumu par kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām pieņemšanā attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju izmantot divpakāpju pieeju; tā kā šā lēmuma pieņemšana Tieslietu un iekšlietu padomē ir atkārtoti tikusi atlikta;

| F. | tā kā ar Padomes 2017. gada 12. oktobra lēmumu Bulgārijai un Rumānijai tika piešķirta pasīva piekļuve vīzu informācijas sistēmai; tā kā Padome 2018. gada 18. aprīļa lēmuma projektā ierosināja pilnībā piemērot abās minētajās dalībvalstīs pārējos Šengenas acquis noteikumus attiecībā Šengenas Informācijas sistēmu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ar Padomes 2017. gada 12. oktobra lēmumu Bulgārijai un Rumānijai tika piešķirta pasīva piekļuve vīzu informācijas sistēmai; tā kā Padome 2018. gada 18. aprīļa lēmuma projektā ierosināja pilnībā piemērot abās minētajās dalībvalstīs pārējos Šengenas acquis noteikumus attiecībā Šengenas Informācijas sistēmu;

| G. | tā kā 2005. gada Pievienošanās aktā un Šengenas novērtēšanas mehānismā nav paredzēts noteikt atšķirīgus termiņus kontroles atcelšanai pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām; tā kā visi iepriekšējie Šengenas zonas paplašināšanās procesi tika ieviesti ar vienu tiesību aktu, |
| --- | --- |

G.

tā kā 2005. gada Pievienošanās aktā un Šengenas novērtēšanas mehānismā nav paredzēts noteikt atšķirīgus termiņus kontroles atcelšanai pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām; tā kā visi iepriekšējie Šengenas zonas paplašināšanās procesi tika ieviesti ar vienu tiesību aktu,

| H. | tā kā Šengenas zona ir unikāls veidojums un viens no lielākajiem Eiropas Savienības sasniegumiem, kas ļauj cilvēkiem brīvi šķērsot iekšējās robežas Šengenas zonā; tā kā tas ir kļuvis iespējams, pateicoties dažādiem kompensējošiem pasākumiem, piemēram, Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidei, lai pastiprinātu pastiprinātai informācijas apmaiņu, kā arī izvērtēšanas mehānisma radīšanai, lai pārbaudītu Šengenas acquis īstenošanu dalībvalstīs un Šengenas zonas darbībā veicinātu savstarpēju uzticēšanos; |
| --- | --- |

H.

tā kā Šengenas zona ir unikāls veidojums un viens no lielākajiem Eiropas Savienības sasniegumiem, kas ļauj cilvēkiem brīvi šķērsot iekšējās robežas Šengenas zonā; tā kā tas ir kļuvis iespējams, pateicoties dažādiem kompensējošiem pasākumiem, piemēram, Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidei, lai pastiprinātu pastiprinātai informācijas apmaiņu, kā arī izvērtēšanas mehānisma radīšanai, lai pārbaudītu Šengenas acquis īstenošanu dalībvalstīs un Šengenas zonas darbībā veicinātu savstarpēju uzticēšanos;

| I. | tā kā iekšējās robežkontroles saglabāšana Savienībā un tās atjaunošana Šengenas zonā nopietni ietekmē Eiropas iedzīvotāju dzīvi un visus tos, kas gūst labumu no brīvas pārvietošanās principa ES, un būtiski grautu uzticēšanos Eiropas iestādēm un integrācijai; tā kā tas izraisa tiešas darbības un investīciju izmaksas pārrobežu darba ņēmējiem, tūristiem, kravu autopārvadātājiem un valsts pārvaldei un kropļojošā veidā ietekmē dalībvalstu ekonomiku un ES iekšējā tirgus darbību; tā kā iekšējās robežkontroles saglabāšana Bulgārijai un Rumānijai nelabvēlīgi ietekmē gan un eksportu un importu no šīm abām dalībvalstīm un uz tām, gan pārvadājumus no Eiropas lielākajām dienvidu civilās flotes un kravas ostām un uz tām, kas izpaužas kā ieguvumu zaudēšana un izdevumu pieaugums; tā kā ir aplēsts, ka ar robežkontroles atjaunošanu saistītās izmaksas Eiropas Savienībai varētu svārstīties no EUR 0,05 miljardiem līdz EUR 20 miljardiem, kas būtu vienreizējas izmaksas, un EUR 2 miljardi būtu gada darbības izmaksas (6); |
| --- | --- |

I.

tā kā iekšējās robežkontroles saglabāšana Savienībā un tās atjaunošana Šengenas zonā nopietni ietekmē Eiropas iedzīvotāju dzīvi un visus tos, kas gūst labumu no brīvas pārvietošanās principa ES, un būtiski grautu uzticēšanos Eiropas iestādēm un integrācijai; tā kā tas izraisa tiešas darbības un investīciju izmaksas pārrobežu darba ņēmējiem, tūristiem, kravu autopārvadātājiem un valsts pārvaldei un kropļojošā veidā ietekmē dalībvalstu ekonomiku un ES iekšējā tirgus darbību; tā kā iekšējās robežkontroles saglabāšana Bulgārijai un Rumānijai nelabvēlīgi ietekmē gan un eksportu un importu no šīm abām dalībvalstīm un uz tām, gan pārvadājumus no Eiropas lielākajām dienvidu civilās flotes un kravas ostām un uz tām, kas izpaužas kā ieguvumu zaudēšana un izdevumu pieaugums; tā kā ir aplēsts, ka ar robežkontroles atjaunošanu saistītās izmaksas Eiropas Savienībai varētu svārstīties no EUR 0,05 miljardiem līdz EUR 20 miljardiem, kas būtu vienreizējas izmaksas, un EUR 2 miljardi būtu gada darbības izmaksas (6);

| J. | tā kā iekšējās robežkontroles saglabāšana Savienībā un tās atjaunošana Šengenas zonā, šķiet, ir saistīta ar iespaidu par draudiem sabiedriskajai kārtībai un iekšējai drošībai, nevis ar pamatotiem pierādījumiem par to, ka patiešām pastāv nopietni draudi; tā kā kontroles pie iekšējām robežām atcelšana tā rezultātā, ka iepriekš pievienojušās dalībvalstīs pilnībā piemēro Šengenas acquis, nav paaugstinājusi noziedzības rādītājus; tā kā Šengenas zonas 2007. gada paplašināšana saistās ar zemākiem ienākošās noziedzības rādītājiem gan tajās Šengenas dalībvalstīs, kas tikko pievienojušās, gan esošajās Šengenas dalībvalstīs un nav palielinājusi ES pilsoņu vidū priekšstatu par nedrošību (7); |
| --- | --- |

J.

tā kā iekšējās robežkontroles saglabāšana Savienībā un tās atjaunošana Šengenas zonā, šķiet, ir saistīta ar iespaidu par draudiem sabiedriskajai kārtībai un iekšējai drošībai, nevis ar pamatotiem pierādījumiem par to, ka patiešām pastāv nopietni draudi; tā kā kontroles pie iekšējām robežām atcelšana tā rezultātā, ka iepriekš pievienojušās dalībvalstīs pilnībā piemēro Šengenas acquis, nav paaugstinājusi noziedzības rādītājus; tā kā Šengenas zonas 2007. gada paplašināšana saistās ar zemākiem ienākošās noziedzības rādītājiem gan tajās Šengenas dalībvalstīs, kas tikko pievienojušās, gan esošajās Šengenas dalībvalstīs un nav palielinājusi ES pilsoņu vidū priekšstatu par nedrošību (7);

| 1. | atgādina, ka Bulgārija un Rumānija 2011. gadā izpildīja visus nosacījumus, kas vajadzīgi, lai pilnībā piemērotu Šengenas acquis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu, ka Padome jau septiņus gadus nav pieņēmusi lēmumu par pilnīgu Šengenas acquis piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā, lai gan Komisija un Parlaments ir atkārtoti to aicinājuši darīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka priekšlikums izstrādāt divus atsevišķus tiesību aktus par kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām, lai noteiktu atšķirīgus termiņus kontroles atcelšanai pie sauszemes, jūras un gaisa robežām, būtiski atšķiras no Padomes 2010. gada 29. septembra lēmuma projekta teksta, ko apstiprināja Parlaments; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka Padome lēmumu par Šengenas acquis noteikumu piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā var pieņemt tikai pēc apspriešanās ar Parlamentu — šāds pienākums izriet no 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punkta; atkārtoti aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā plāno atkāpes no Parlamenta 2011. gada 8. jūnija normatīvajā rezolūcijā apstiprinātā teksta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž bažas, ka divpakāpju pieejas ieviešana varētu negatīvi ietekmēt Šengenas zonas turpmāko paplašināšanos; uzsver, ka nespēja panākt vienprātību Padomē izvirza jautājumu par ES Līgumu vienotu piemērošanu un mazina uzticamību ES un tas turpina mazināt sabiedrības atbalstu kopējai ES politikai, kā arī liecina par nevienlīdzīgu attieksmi pret dalībvalstīm un to pilsoņiem un ievieš mākslīgu dalījumu Savienībā; pauž bažas, ka šāda prakse veicina populisma un nacionālisma izplatību visā kontinentā, būtiski apgrūtinot ES darbību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka personu brīva pārvietošanās pār iekšējām robežām, kas izriet no Šengenas acquis iekļaušanas ES tiesiskajā regulējumā, ir viens no galvenajiem ES sasniegumiem; uzsver, ka trūkumi citās ES politikas jomās, piemēram, kopējā Eiropas patvēruma sistēmā, nedrīkstētu nelabvēlīgi ietekmēt Šengenas zonas darbību un paplašināšanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē Padomes 2017. gada 12. oktobra lēmuma pieņemšanu, ar kuru Bulgārijai un Rumānijai tiek piešķirta pasīva piekļuve vīzu informācijas sistēmai, un Padomes priekšlikumu pilnībā piemērot pārējos Šengenas acquis noteikumus, kuri attiecas uz Šengenas Informācijas sistēmu abās dalībvalstīs; pauž nožēlu, ka pēc šo lēmumu pieņemšanas netika nekavējoties veikta 2011. gada Šengenas novērtēšanas procesa sekmīgās pabeigšanas pārbaude, bet tika sākts ad hoc pasākums, lai nodrošinātu atbilstību ieceļošanas/izceļošanas sistēmas, kuras darbību plānots sākt 2020. gadā, īstenošanas priekšnoteikumiem; uzskata, ka šie tiesību akti ir pasākums, kas novērš trūkumus informācijas apmaiņā starp tām dalībvalstīm, kuras pilnībā piemēro Šengenas acquis, un tām, kuras to piemēro daļēji; stingri uzstāj, ka šo tiesību aktu pieņemšana nedrīkstētu vēl vairāk kavēt kontroles atcelšanu pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām; norāda, ka, pieņemot šos lēmumus, Bulgārija un Rumānija uzņemsies visus pienākumus un saistības, ko uzliek pilntiesīga dalība Šengenas zonā, tomēr tās negūs visas priekšrocības, ko sniedz šāda dalība; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka Šengenas acquis nav izstrādāts tā, lai uzņemtu dalībvalstis ar atšķirīgu juridisko statusu; vērš uzmanību uz to, ka Padomes ilgstošā bezdarbība ir radījusi nepieciešamību skaidri nodalīt ES tiesību aktus attiecībā uz informācijas un robežu pārvaldības sistēmām starp tām dalībvalstīm, kuras pilnībā piemēro Šengenas acquis, un tām, kuras to piemēro daļēji; pauž bažas, ka tas likumīgi kodificē to, ka de facto līdzās pastāv Šengenas zona, kurā notiek brīva pārvietošanās, un Šengenas zona, kurā nav pārvietošanās brīvības, un tas slēpj sevī risku radīt iespēju nepilnīgai informācijas apmaiņai un likumdošanas trūkumiem un savienojamības trūkumu starp tiesību un iekšlietu sistēmām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka papildus nosacījumiem, kas noteikti 2005. gada Pievienošanās aktā, attiecībā uz Šengenas acquis pilnīgu piemērošanu nevajadzētu ieviest nekādus papildu kritērijus vai sasaisti ar citiem Savienības mehānismiem un politiku, tostarp sadarbības un pārbaudes mehānismu un neskarot to; aicina dalībvalstis pieņemt lēmumu par Šengenas zonas paplašināšanu, tikai pamatojoties uz attiecīgo Šengenas acquis piemērošanas nosacījumu izpildi pēc Šengenas novērtēšanas procesa pabeigšanas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina Padomi pēc iespējas ātrāk iesniegt jaunu lēmuma projektu par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā, pamatojoties uz tās 2010. gada 29. septembra lēmuma projektu (14142/2010), un, izstrādājot vienu tiesību aktu, nekavējoties pieņemt lēmumu par kontroles atcelšanu pie iekšējām sauszemes, jūras un gaisa robežām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Padomi piemērot šādu pieeju arī Horvātijai un apstiprināt valsts pilnīgu pievienošanos Šengenas zonai, tiklīdz tā būs sekmīgi pabeigusi Šengenas novērtēšanas procesu un būs izpildīti attiecīgie kritēriji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī valstu parlamentiem. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OV C 380 E, 11.12.2012., 160. lpp.

(2)  OV C 94 E, 3.4.2013., 13. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0228.

(4)  OV L 269, 19.10.2017., 39. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0253.

(6)  van Ballegooij, W., “The Cost of Non-Schengen: Civil Liberties, Justice and Home Affairs aspects” (“Šengenas zonas likvidēšanas izmaksas: pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu aspekti”), Eiropas pievienotās vērtības nodaļas 2016. gada pētījums par Eiropas integrācijas trūkuma radītajām izmaksām, 32. lpp.

(7)  Turpat, 28. un 31. lpp.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/22

---

P8_TA(2018)0498

Militārā mobilitāte

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūcija par militāro mobilitāti (2018/2156(INI))

(2020/C 388/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

| — | ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija, 2016. gada 15. decembra, 2017. gada 9. marta, 2017. gada 22. jūnija, 2017. gada 20. novembra, 2017. gada 14. decembra un 2018. gada 28. jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija, 2016. gada 15. decembra, 2017. gada 9. marta, 2017. gada 22. jūnija, 2017. gada 20. novembra, 2017. gada 14. decembra un 2018. gada 28. jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 13. novembra un 2018. gada 25. jūnija secinājumus par drošību un aizsardzību saistībā ar ES globālo stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 13. novembra un 2018. gada 25. jūnija secinājumus par drošību un aizsardzību saistībā ar ES globālo stratēģiju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 7. jūnija paziņojumu “Pārdomu dokuments par Eiropas aizsardzības nākotni” (COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 7. jūnija paziņojumu “Pārdomu dokuments par Eiropas aizsardzības nākotni” (COM(2017)0315),

| — | ņemot vērā Komisijas un AP/PV kopīgo 2017. gada 10. novembra paziņojumu par militārās mobilitātes uzlabošanu Eiropas Savienībā (JOIN(2017)0041), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un AP/PV kopīgo 2017. gada 10. novembra paziņojumu par militārās mobilitātes uzlabošanu Eiropas Savienībā (JOIN(2017)0041),

| — | ņemot vērā Komisijas un AP/PV kopīgo 2018. gada 28. marta paziņojumu par Militārās mobilitātes rīcības plānu (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un AP/PV kopīgo 2018. gada 28. marta paziņojumu par Militārās mobilitātes rīcības plānu (JOIN(2018)0005),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 11. decembra Lēmumu (KĀDP) 2017/2315, ar ko izveido pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO) un nosaka iesaistīto dalībvalstu sarakstu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 11. decembra Lēmumu (KĀDP) 2017/2315, ar ko izveido pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO) un nosaka iesaistīto dalībvalstu sarakstu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 6. marta Ieteikumu par ceļvedi PESCO īstenošanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 6. marta Ieteikumu par ceļvedi PESCO īstenošanai (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 6. marta Lēmumu (KĀDP) 2018/340, ar ko izveido sarakstu ar projektiem, kurus attīstīs PESCO satvarā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 6. marta Lēmumu (KĀDP) 2018/340, ar ko izveido sarakstu ar projektiem, kurus attīstīs PESCO satvarā (3),

| — | ņemot vērā Eiropadomes un Eiropas Komisijas priekšsēdētāju un NATO ģenerālsekretāra 2016. gada 8. jūlija un 2018. gada 10. jūlija kopīgo deklarāciju, kopīgo priekšlikumu kopumu par kopīgo deklarāciju īstenošanu, ko ES un NATO Padomes apstiprināja 2016. gada 6. decembrī un 2017. gada 5. decembrī, un 2017. gada 14. jūnijā un 5. decembrī un 2018. gada 6. jūnijā pieņemtos progresa ziņojumus par to īstenošanu, kā arī attiecīgos Padomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes un Eiropas Komisijas priekšsēdētāju un NATO ģenerālsekretāra 2016. gada 8. jūlija un 2018. gada 10. jūlija kopīgo deklarāciju, kopīgo priekšlikumu kopumu par kopīgo deklarāciju īstenošanu, ko ES un NATO Padomes apstiprināja 2016. gada 6. decembrī un 2017. gada 5. decembrī, un 2017. gada 14. jūnijā un 5. decembrī un 2018. gada 6. jūnijā pieņemtos progresa ziņojumus par to īstenošanu, kā arī attiecīgos Padomes secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 5. decembra un 2018. gada 25. jūnija secinājumus par kopīgo deklarāciju īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 5. decembra un 2018. gada 25. jūnija secinājumus par kopīgo deklarāciju īstenošanu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 11. jūlija Briseles deklarāciju par transatlantisko drošību un solidaritāti un NATO Briseles augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 11. jūlija Briseles deklarāciju par transatlantisko drošību un solidaritāti un NATO Briseles augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju,

| — | ņemot vērā tā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas Aizsardzības savienību (4) un 2018. gada 13. jūnija rezolūciju par ES un NATO attiecībām (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas Aizsardzības savienību (4) un 2018. gada 13. jūnija rezolūciju par ES un NATO attiecībām (5),

| — | ņemot vērā tā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) īstenošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) īstenošanu (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A8-0372/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A8-0372/2018),

| A. | tā kā pamatvērtības, uz kurām balstās ES — demokrātija, cilvēktiesību ievērošana un tiesiskums, kā arī uz noteikumiem balstīta starptautiskā sistēma un Eiropas vienotība, aizvien vairāk tiek apdraudētas ģeopolitisko satricinājumu un stratēģiskās vides degradācijas laikmetā; |
| --- | --- |

A.

tā kā pamatvērtības, uz kurām balstās ES — demokrātija, cilvēktiesību ievērošana un tiesiskums, kā arī uz noteikumiem balstīta starptautiskā sistēma un Eiropas vienotība, aizvien vairāk tiek apdraudētas ģeopolitisko satricinājumu un stratēģiskās vides degradācijas laikmetā;

| B. | tā kā uzticama atturēšana, kā arī rīcības plānošana krīzes situācijās un kontinentālās Eiropas aizsardzības plānošana ir atkarīga no spējas ātri un efektīvi izvērst militāros spēkus, tostarp ārējo sabiedroto spēkus; |
| --- | --- |

B.

tā kā uzticama atturēšana, kā arī rīcības plānošana krīzes situācijās un kontinentālās Eiropas aizsardzības plānošana ir atkarīga no spējas ātri un efektīvi izvērst militāros spēkus, tostarp ārējo sabiedroto spēkus;

| C. | tā kā miera procesā pēc 1989. gada panāktais risinājums nodrošināja Eiropas aizsardzības vajadzībām paredzēto tēriņu pakāpenisku samazināšanu infrastruktūras un militāro spēku mobilitātes jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā miera procesā pēc 1989. gada panāktais risinājums nodrošināja Eiropas aizsardzības vajadzībām paredzēto tēriņu pakāpenisku samazināšanu infrastruktūras un militāro spēku mobilitātes jomā;

| D. | tā kā ES, pilnībā sadarbojoties ar NATO, ir pasaules mēroga drošības sniedzējs, kas sekmē miera un stabilitātes nodrošināšanu gan ES iekšienē, gan arī ārpus tās, garantējot tās iedzīvotāju un teritorijas drošību ar unikālu un daudzveidīgu politikas virzienu, instrumentu un līdzekļu kopumu šo mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES, pilnībā sadarbojoties ar NATO, ir pasaules mēroga drošības sniedzējs, kas sekmē miera un stabilitātes nodrošināšanu gan ES iekšienē, gan arī ārpus tās, garantējot tās iedzīvotāju un teritorijas drošību ar unikālu un daudzveidīgu politikas virzienu, instrumentu un līdzekļu kopumu šo mērķu sasniegšanai;

| E. | tā kā saskaņā ar globālās stratēģijas mērķiem ES palielina atbildību par savu drošību un aizsardzību un palielina ietekmi starptautiska miera un drošības panākšanā, īpaši kaimiņvalstīs, bet arī ārpus tām, kā arī savu stratēģisko autonomiju, pamatojoties uz kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar globālās stratēģijas mērķiem ES palielina atbildību par savu drošību un aizsardzību un palielina ietekmi starptautiska miera un drošības panākšanā, īpaši kaimiņvalstīs, bet arī ārpus tām, kā arī savu stratēģisko autonomiju, pamatojoties uz kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu;

| F. | tā kā ES ir jāattīsta sava stratēģiskā autonomija, īstenojot efektīvu ārpolitiku un drošības politiku, lai uzturētu mieru, novērstu konfliktus un stiprinātu starptautisko drošību, vienlaicīgi garantējot savu iedzīvotāju drošību un KDAP misijās iesaistīto cilvēku drošību, lai aizsargātu ES intereses un aizstāvētu tās pamatvērtības, tomēr vienlaikus arī veicinot efektīvu daudzpusīgumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES ir jāattīsta sava stratēģiskā autonomija, īstenojot efektīvu ārpolitiku un drošības politiku, lai uzturētu mieru, novērstu konfliktus un stiprinātu starptautisko drošību, vienlaicīgi garantējot savu iedzīvotāju drošību un KDAP misijās iesaistīto cilvēku drošību, lai aizsargātu ES intereses un aizstāvētu tās pamatvērtības, tomēr vienlaikus arī veicinot efektīvu daudzpusīgumu;

| G. | tā kā ES ir jāspēj pieņemt lēmumus un rīkoties neatkarīgi no trešo pušu spējām, lai veidotu savu izturētspēju un nostiprinātu tās stratēģisko autonomiju aizsardzības, terorisma apkarošanas un kiberdrošības jomā; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES ir jāspēj pieņemt lēmumus un rīkoties neatkarīgi no trešo pušu spējām, lai veidotu savu izturētspēju un nostiprinātu tās stratēģisko autonomiju aizsardzības, terorisma apkarošanas un kiberdrošības jomā;

| H. | tā kā standartizācija un savietojamība infrastruktūras un iepirkuma līmenī ir būtiski priekšnoteikumi stratēģiskās autonomijas, Eiropas aizsardzības savienības un efektīvas militārās mobilitātes sasniegšanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā standartizācija un savietojamība infrastruktūras un iepirkuma līmenī ir būtiski priekšnoteikumi stratēģiskās autonomijas, Eiropas aizsardzības savienības un efektīvas militārās mobilitātes sasniegšanai;

| I. | tā kā efektīvu militāro mobilitāti var panākt tikai ar visu dalībvalstu pilnīgu iesaistīšanos un apņēmību, efektīvi sadarbojoties ar NATO, ņemot vērā katras dalībvalsts pieejamos resursus, vajadzības un reģionālās īpatnības, atbilstīgi attiecīgajām ES līmeņa iniciatīvām, kuru mērķis ir izveidot efektīvu Eiropas infrastruktūru drošības vajadzībām, īstenojot savstarpēji saskaņotus un papildinošus projektus; |
| --- | --- |

I.

tā kā efektīvu militāro mobilitāti var panākt tikai ar visu dalībvalstu pilnīgu iesaistīšanos un apņēmību, efektīvi sadarbojoties ar NATO, ņemot vērā katras dalībvalsts pieejamos resursus, vajadzības un reģionālās īpatnības, atbilstīgi attiecīgajām ES līmeņa iniciatīvām, kuru mērķis ir izveidot efektīvu Eiropas infrastruktūru drošības vajadzībām, īstenojot savstarpēji saskaņotus un papildinošus projektus;

| J. | tā kā militārā mobilitāte ir stratēģisks un operatīvs līdzeklis, lai atbalstītu militāro darbību, veicinot Savienības stratēģisko autonomiju un atvieglojot ES dalībvalstu spēku izvietošanu, pārdislokāciju un atbalstu, lai sasniegtu ES militārajiem mērķiem atbilstošu līmeni; |
| --- | --- |

J.

tā kā militārā mobilitāte ir stratēģisks un operatīvs līdzeklis, lai atbalstītu militāro darbību, veicinot Savienības stratēģisko autonomiju un atvieglojot ES dalībvalstu spēku izvietošanu, pārdislokāciju un atbalstu, lai sasniegtu ES militārajiem mērķiem atbilstošu līmeni;

| K. | tā kā ES ir jārisina hibrīdproblēmas un vairākvirzienu problēmas, proti, problēmas, kuru izcelsme ir Tālajos Ziemeļos, Austrumos, Balkānos un Vidusjūras reģiona dienvidos; tā kā ātrāka un efektīvāka aktīvu un preču piegāde reģioniem šajos virzienos (ziemeļi–dienvidi, rietumi–austrumi) varētu būt izšķiroša, lai varētu īstenot ticamus reaģēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES ir jārisina hibrīdproblēmas un vairākvirzienu problēmas, proti, problēmas, kuru izcelsme ir Tālajos Ziemeļos, Austrumos, Balkānos un Vidusjūras reģiona dienvidos; tā kā ātrāka un efektīvāka aktīvu un preču piegāde reģioniem šajos virzienos (ziemeļi–dienvidi, rietumi–austrumi) varētu būt izšķiroša, lai varētu īstenot ticamus reaģēšanas pasākumus;

| L. | tā kā 2016. gada NATO augstākā līmeņa sanāksmē Varšavā Sabiedroto spēku vadītāji vienojās stiprināt alianses atturēšanas un aizsardzības pozīcijas, un tā kā ir palielināts reaģēšanas spēku gatavības līmenis, vienlaikus nodrošinot paplašinātu militāro klātbūtni un specializētu militāro klātbūtni minēto mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2016. gada NATO augstākā līmeņa sanāksmē Varšavā Sabiedroto spēku vadītāji vienojās stiprināt alianses atturēšanas un aizsardzības pozīcijas, un tā kā ir palielināts reaģēšanas spēku gatavības līmenis, vienlaikus nodrošinot paplašinātu militāro klātbūtni un specializētu militāro klātbūtni minēto mērķu sasniegšanai;

| M. | tā kā militārā mobilitāte ir konkrēta darbība, kas paredzēta, lai apmierinātu ES konkrētās vajadzības drošības un aizsardzības jomā, un tā ir daļa no KDAP; tā kā ES dalībvalstu kopējā drošība un aizsardzība un to spēja iejaukties krīzes situācijās ārvalstīs ir būtiski atkarīga no spējas brīvi un ātri pārvietot sabiedroto karaspēku un civilo krīžu pārvarēšanas personālu, materiālus un iekārtas visu dalībvalstu teritorijā un ārpus ES robežām; tā kā 22 ES dalībvalstis ir arī NATO sabiedrotie un ir apņēmušās kolektīvi viena otru aizsargāt, un tām ir tikai viens vienīgs bruņoto spēku un transporta infrastruktūras kopums; tā kā ir nepieciešama plānoto ieguldījumu transporta infrastruktūrā rūpīgāka saskaņošana ar drošības un aizsardzības vajadzībām; |
| --- | --- |

M.

tā kā militārā mobilitāte ir konkrēta darbība, kas paredzēta, lai apmierinātu ES konkrētās vajadzības drošības un aizsardzības jomā, un tā ir daļa no KDAP; tā kā ES dalībvalstu kopējā drošība un aizsardzība un to spēja iejaukties krīzes situācijās ārvalstīs ir būtiski atkarīga no spējas brīvi un ātri pārvietot sabiedroto karaspēku un civilo krīžu pārvarēšanas personālu, materiālus un iekārtas visu dalībvalstu teritorijā un ārpus ES robežām; tā kā 22 ES dalībvalstis ir arī NATO sabiedrotie un ir apņēmušās kolektīvi viena otru aizsargāt, un tām ir tikai viens vienīgs bruņoto spēku un transporta infrastruktūras kopums; tā kā ir nepieciešama plānoto ieguldījumu transporta infrastruktūrā rūpīgāka saskaņošana ar drošības un aizsardzības vajadzībām;

| N. | tā kā būtisks fizisku, juridisku un normatīvu šķēršļu skaits bieži apgrūtina šo apriti, radot ievērojamus kavējumus un tādējādi apdraudot to nolūku, jo īpaši krīzes situācijās; tā kā Eiropas bruņoto spēku mācības NATO sastāvā pēdējos gados ir parādījušas, cik liela nozīme militāru mērķu sasniegšanā ir atbilstošai transporta infrastruktūrai; |
| --- | --- |

N.

tā kā būtisks fizisku, juridisku un normatīvu šķēršļu skaits bieži apgrūtina šo apriti, radot ievērojamus kavējumus un tādējādi apdraudot to nolūku, jo īpaši krīzes situācijās; tā kā Eiropas bruņoto spēku mācības NATO sastāvā pēdējos gados ir parādījušas, cik liela nozīme militāru mērķu sasniegšanā ir atbilstošai transporta infrastruktūrai;

| O. | tā kā ES rīcībā ir nozīmīga politika un instrumenti, lai palīdzētu dalībvalstīm apmierināt to militārās mobilitātes vajadzības un starptautiskās saistības; |
| --- | --- |

O.

tā kā ES rīcībā ir nozīmīga politika un instrumenti, lai palīdzētu dalībvalstīm apmierināt to militārās mobilitātes vajadzības un starptautiskās saistības;

| P. | tā kā Komisija un AP/PV 2018. gada 28. martā publicēja militārās mobilitātes rīcības plānu, kurā paredzēts grafiks pasākumiem, kas jāveic ES un tās dalībvalstīm; tā kā īstenošana ir sākusies, nosakot kopīgās militārās prasības attiecībā uz militāro mobilitāti ES un ārpus tās un iepazīstinot ar priekšlikumu par militārās mobilitātes finansēšanu, kam nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) izmanto Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI), ļaujot finansēt projektu īstenošanu saistībā ar transporta infrastruktūras divējādo lietojumu (civiliem un militāriem mērķiem); |
| --- | --- |

P.

tā kā Komisija un AP/PV 2018. gada 28. martā publicēja militārās mobilitātes rīcības plānu, kurā paredzēts grafiks pasākumiem, kas jāveic ES un tās dalībvalstīm; tā kā īstenošana ir sākusies, nosakot kopīgās militārās prasības attiecībā uz militāro mobilitāti ES un ārpus tās un iepazīstinot ar priekšlikumu par militārās mobilitātes finansēšanu, kam nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) izmanto Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI), ļaujot finansēt projektu īstenošanu saistībā ar transporta infrastruktūras divējādo lietojumu (civiliem un militāriem mērķiem);

| Q. | tā kā Padomes 2018. gada 25. jūnija secinājumos dalībvalstis tika aicinātas, tiklīdz iespējams, un ne vēlāk kā līdz 2024. gadam veikt valsts līmeņa pasākumus, lai uzlabotu militārās mobilitātes efektivitāti un vienkāršotu attiecīgos noteikumus un procedūras saskaņā ar rīcības plānu un militārajām prasībām, kas piemērojamas militārajai mobilitātei Savienībā un ārpus tās, atbilstoši dalībvalstu valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Padomes 2018. gada 25. jūnija secinājumos dalībvalstis tika aicinātas, tiklīdz iespējams, un ne vēlāk kā līdz 2024. gadam veikt valsts līmeņa pasākumus, lai uzlabotu militārās mobilitātes efektivitāti un vienkāršotu attiecīgos noteikumus un procedūras saskaņā ar rīcības plānu un militārajām prasībām, kas piemērojamas militārajai mobilitātei Savienībā un ārpus tās, atbilstoši dalībvalstu valsts tiesību aktiem;

| R. | tā kā ir sākts PESCO projekts par militāro mobilitāti, lai papildinātu Komisijas un AP/PV darbības; tā kā šos centienus ir jāpapildina ar PESCO projekta par loģistikas centru tīklu Eiropā turpināšanu un atbalstu darbībām; tā kā nolūks ļaut divējādi izmantot infrastruktūru ir ārkārtīgi svarīgs šīs loģistikas vajadzībām; tā kā dalībvalstis ir arī apņēmušās īstenot militāro mobilitāti kā daļu no saistošākiem pienākumiem, ko prasa PESCO protokols; tā kā PESCO projekti būtu jāizstrādā sadarbībā ar NATO; tā kā ir nepieciešams PESCO projekts, lai novērstu mobilitātes problēmas saistībā ar LES 43. panta 1. punktā paredzēto militāro uzdevumu īstenošanu, jo īpaši aviopārvadājumu un jūras pārvadājumu jomā; |
| --- | --- |

R.

tā kā ir sākts PESCO projekts par militāro mobilitāti, lai papildinātu Komisijas un AP/PV darbības; tā kā šos centienus ir jāpapildina ar PESCO projekta par loģistikas centru tīklu Eiropā turpināšanu un atbalstu darbībām; tā kā nolūks ļaut divējādi izmantot infrastruktūru ir ārkārtīgi svarīgs šīs loģistikas vajadzībām; tā kā dalībvalstis ir arī apņēmušās īstenot militāro mobilitāti kā daļu no saistošākiem pienākumiem, ko prasa PESCO protokols; tā kā PESCO projekti būtu jāizstrādā sadarbībā ar NATO; tā kā ir nepieciešams PESCO projekts, lai novērstu mobilitātes problēmas saistībā ar LES 43. panta 1. punktā paredzēto militāro uzdevumu īstenošanu, jo īpaši aviopārvadājumu un jūras pārvadājumu jomā;

| S. | tā kā EISI ir vienota, centralizēti pārvaldīta finansēšanas programma, kuras mērķis ir veicināt augstas veiktspējas, ilgtspējīgu un savstarpēji saistītu Eiropas komunikāciju tīklu (TEN) transporta, enerģētikas un digitālo pakalpojumu jomās, galveno uzmanību pievēršot pārrobežu savienojumu veicināšanai un sastrēgumu novēršanai, kā arī nodrošinot skaidru ES pievienoto vērtību, veicinot starptautisko sadarbību un koordināciju; tā kā daudzgadu finanšu shēmas (DFS) projektā laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam EISI budžeta pozīcijā transporta nozarē ir piešķirts jauns finansējums, kas paredzēts militārās mobilitātes vajadzībām; tā kā ir ļoti vēlams saglabāt un vēl vairāk palielināt EISI efektivitāti, |
| --- | --- |

S.

tā kā EISI ir vienota, centralizēti pārvaldīta finansēšanas programma, kuras mērķis ir veicināt augstas veiktspējas, ilgtspējīgu un savstarpēji saistītu Eiropas komunikāciju tīklu (TEN) transporta, enerģētikas un digitālo pakalpojumu jomās, galveno uzmanību pievēršot pārrobežu savienojumu veicināšanai un sastrēgumu novēršanai, kā arī nodrošinot skaidru ES pievienoto vērtību, veicinot starptautisko sadarbību un koordināciju; tā kā daudzgadu finanšu shēmas (DFS) projektā laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam EISI budžeta pozīcijā transporta nozarē ir piešķirts jauns finansējums, kas paredzēts militārās mobilitātes vajadzībām; tā kā ir ļoti vēlams saglabāt un vēl vairāk palielināt EISI efektivitāti,

| T. | tā kā Eiropas Aizsardzības aģentūra īsteno vairākus projektus attiecībā uz militāro mobilitāti, diplomātiskajām atļaujām un ES multimodāla transporta mezgliem, kā arī nesen izveidotās ad hoc programmas par pārrobežu pārvietošanas atļauju procedūrām un par militāro prasību saskaņošanu muitas jomā; tā kā ir skaidri un saskaņoti jākoordinē Eiropas Aizsardzības aģentūras un Komisijas darbs, lai palīdzētu dalībvalstīm pabeigt konkrētus Rīcības plāna aspektus; tā kā konsultāciju procesa ietvaros tiek ņemtas vērā dalībvalstu vajadzības, prioritātes un militārās prasības; |
| --- | --- |

T.

tā kā Eiropas Aizsardzības aģentūra īsteno vairākus projektus attiecībā uz militāro mobilitāti, diplomātiskajām atļaujām un ES multimodāla transporta mezgliem, kā arī nesen izveidotās ad hoc programmas par pārrobežu pārvietošanas atļauju procedūrām un par militāro prasību saskaņošanu muitas jomā; tā kā ir skaidri un saskaņoti jākoordinē Eiropas Aizsardzības aģentūras un Komisijas darbs, lai palīdzētu dalībvalstīm pabeigt konkrētus Rīcības plāna aspektus; tā kā konsultāciju procesa ietvaros tiek ņemtas vērā dalībvalstu vajadzības, prioritātes un militārās prasības;

| U. | tā kā militārā mobilitāte nesen tika atzīta par prioritāru ES un NATO sadarbības jomu vienotajā priekšlikumu kopumā, lai īstenotu kopīgo deklarāciju, un atkārtoti apstiprināta par prioritāti jaunajā kopīgajā deklarācijā un Briseles deklarācijā par transatlantisko drošību un solidaritāti; tā kā NATO ir iesniegusi ES savus standartus attiecībā uz militāro mobilitāti, tostarp NATO vispārējos transporta infrastruktūras parametrus; |
| --- | --- |

U.

tā kā militārā mobilitāte nesen tika atzīta par prioritāru ES un NATO sadarbības jomu vienotajā priekšlikumu kopumā, lai īstenotu kopīgo deklarāciju, un atkārtoti apstiprināta par prioritāti jaunajā kopīgajā deklarācijā un Briseles deklarācijā par transatlantisko drošību un solidaritāti; tā kā NATO ir iesniegusi ES savus standartus attiecībā uz militāro mobilitāti, tostarp NATO vispārējos transporta infrastruktūras parametrus;

| V. | tā kā NATO galveno uzmanību pievērš arī savu loģistikas spēju uzlabošanai, īstenojot spēju palielināšanas plānu Eiropā izvietoto NATO Spēku virspavēlnieka (SACEUR) atbildības jomā, jo īpaši pielāgojot tiesību aktus un procedūras, uzlabojot vadību un kontroli, palielinot transporta spējas un modernizējot infrastruktūru; šajā sakarībā atzīmē divu jaunu pavēlniecību izveidi, proti, Apvienoto spēku pavēlniecību Norfolkā un Kopīgā atbalsta un spēju palielināšanas pavēlniecību Ulmā; |
| --- | --- |

V.

tā kā NATO galveno uzmanību pievērš arī savu loģistikas spēju uzlabošanai, īstenojot spēju palielināšanas plānu Eiropā izvietoto NATO Spēku virspavēlnieka (SACEUR) atbildības jomā, jo īpaši pielāgojot tiesību aktus un procedūras, uzlabojot vadību un kontroli, palielinot transporta spējas un modernizējot infrastruktūru; šajā sakarībā atzīmē divu jaunu pavēlniecību izveidi, proti, Apvienoto spēku pavēlniecību Norfolkā un Kopīgā atbalsta un spēju palielināšanas pavēlniecību Ulmā;

| W. | tā kā trīs no četrām galvenajām NATO dalībvalstīm, kuras piekrita izvietot paplašinātās klātbūtnes spēkus Eiropas Savienības austrumu daļā no 2019. gada, nav ES dalībvalstis; tā kā pastāvīgai militāro spēku klātbūtnei kontinentā un papildspēku transportēšanai no Amerikas Savienotajām Valstīm, Kanādas un Apvienotās Karalistes var būt izšķiroša nozīme Eiropas drošības uzturēšanā; |
| --- | --- |

W.

tā kā trīs no četrām galvenajām NATO dalībvalstīm, kuras piekrita izvietot paplašinātās klātbūtnes spēkus Eiropas Savienības austrumu daļā no 2019. gada, nav ES dalībvalstis; tā kā pastāvīgai militāro spēku klātbūtnei kontinentā un papildspēku transportēšanai no Amerikas Savienotajām Valstīm, Kanādas un Apvienotās Karalistes var būt izšķiroša nozīme Eiropas drošības uzturēšanā;

| X. | tā kā paplašināta militārās loģistikas krājumu, tostarp munīcijas un degvielas, priekšlaicīga izvietošana palīdzēs samazināt spiedienu mobilitātes jomā; |
| --- | --- |

X.

tā kā paplašināta militārās loģistikas krājumu, tostarp munīcijas un degvielas, priekšlaicīga izvietošana palīdzēs samazināt spiedienu mobilitātes jomā;

| Y. | tā kā, neraugoties uz visiem šiem institucionālajiem pasākumiem, militārās mobilitātes spēju uzlabojumus ir jāīsteno ES dalībvalstīm, kurām jāpielāgo savas valsts infrastruktūra un regulatīvā vide; tā kā tam būs nepieciešama visas valdības pieeja, ņemot vērā plašo risināmo jautājumu loku; tā kā šie kopīgie centieni jāīsteno, pilnībā ievērojot valstu lēmumu pieņemšanas procedūras un ES dalībvalstu konstitucionālās prasības, vienlaikus ņemot vērā arī militārās mobilitātes prasības, kas noteiktas ES un NATO sadarbībā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā, neraugoties uz visiem šiem institucionālajiem pasākumiem, militārās mobilitātes spēju uzlabojumus ir jāīsteno ES dalībvalstīm, kurām jāpielāgo savas valsts infrastruktūra un regulatīvā vide; tā kā tam būs nepieciešama visas valdības pieeja, ņemot vērā plašo risināmo jautājumu loku; tā kā šie kopīgie centieni jāīsteno, pilnībā ievērojot valstu lēmumu pieņemšanas procedūras un ES dalībvalstu konstitucionālās prasības, vienlaikus ņemot vērā arī militārās mobilitātes prasības, kas noteiktas ES un NATO sadarbībā;

| Z. | tā kā pēc militārās mobilitātes rīcības plāna datiem un, veicot izmēģinājuma analīzi, kas Igaunijas 2017. gada prezidentūras laikā tika ierosināta attiecībā uz Eiropas transporta tīkla Ziemeļu jūras–Baltijas jūras koridora valstīm, ir pierādīts, ka daudzu autoceļu tiltu maksimāli pieļaujamie augstuma un masas lielumi nav pietiekami militāro transportlīdzekļu satiksmei un ka dzelzceļa kravnesība pārmērīgi lielu militārā aprīkojuma vienību pārvietošanai ir nepietiekama, |
| --- | --- |

Z.

tā kā pēc militārās mobilitātes rīcības plāna datiem un, veicot izmēģinājuma analīzi, kas Igaunijas 2017. gada prezidentūras laikā tika ierosināta attiecībā uz Eiropas transporta tīkla Ziemeļu jūras–Baltijas jūras koridora valstīm, ir pierādīts, ka daudzu autoceļu tiltu maksimāli pieļaujamie augstuma un masas lielumi nav pietiekami militāro transportlīdzekļu satiksmei un ka dzelzceļa kravnesība pārmērīgi lielu militārā aprīkojuma vienību pārvietošanai ir nepietiekama,

| 1. | uzsver, ka militārā mobilitāte ir centrālais stratēģiskais instruments, kas ļauj ES kopā ar tādām citām organizācijām kā NATO efektīvi un savstarpēji papildinošā veidā īstenot drošības un aizsardzības intereses, un tam nevajadzētu aprobežoties tikai ar fiziskiem, juridiskiem un ar infrastruktūru saistītiem šķēršļiem; šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi uzlabot NATO klātbūtnes ātras palielināšanas spējas, kas uzlabotu mūsu kolektīvo drošību un, iespējams, palielinātu ES ieguldījumu starptautiskajā drošībā un stabilitātē; atzinīgi vērtē to, ka nesen visi attiecīgie dalībnieki pievērsa ievērojamu uzmanību militārajai mobilitātei; norāda, ka tā uzlabo Eiropas sagatavotību un aizsardzības pozīciju, saskaroties ar iespējamiem pretiniekiem un krīzes situācijām, vienlaikus palīdzot sasniegt ES līmeņa mērķus aizsardzības un drošības politikā, tostarp attiecībā uz politisko, operatīvo un rūpniecisko stratēģisko autonomiju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka militārās mobilitātes rīcības plāna izstrāde Savienībā ir daļa no nozīmīgā mērķa uzlabot mobilitāti ES, kā arī vienlaikus reaģēt uz loģistikas un mobilitātes problēmām, kas konstatētas Eiropas Savienības kopējā drošības un aizsardzības politikā (KDAP); tādēļ ir būtiski saskaņot pārrobežu un muitas standartus un noteikumus, kā arī administratīvās un leģislatīvās procedūras; uzsver, ka kopuzņēmumu nozīme ES ir būtiska, lai saskaņotu administratīvās un leģislatīvās procedūras gan attiecībā uz EISI, gan attiecībā uz militārās mobilitātes rīcības plānu; paredzams, ka divējāda lietojuma mobilitāte pozitīvi ietekmēs EISI attīstību, nodrošinot atbalstu budžeta jautājumos un apmierinot jaunās un turpmākās vajadzības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka Eiropas aizsardzības savienības turpmākā izveide un stratēģiskās autonomijas un pašnoturības pilnveidošana nedrīkst radīt spriedzi ES attiecībās ar stratēģiski nozīmīgiem dalībniekiem reģionā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka militāro mobilitāti Eiropā var panākt, pirmkārt un galvenokārt, ar dalībvalstu skaidru apņemšanos un politisko gribu, savukārt ES būtu jādod ieguldījums procesa virzīšanā, nosakot pamatu prasībām, nodrošinot finansējumu, izstrādājot protokolus, kas veicinātu tehniskā aprīkojuma un cilvēkresursu efektīvu pārvietošanu, veicinot sadarbību un nodrošinot forumus paraugprakses, informācijas un pieredzes, kas saistīta gan ar civilajām, gan militārajām iestādēm, apmaiņai; uzsver, ka efektīva militārā mobilitāte nāks par labu visām dalībvalstīm, uzlabojot to savienojamību gan militārajā, gan civilajā jomā; atgādina, ka pilnībā jāievēro valstu lēmumu pieņemšanas procedūras un katras dalībvalsts konstitucionālie noteikumi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt starpnozaru sadarbību (sinerģiju) starp dalībvalstīm, lai nodrošinātu efektīvu, sadarbspējīgu, drošu, multimodālu, viedu un ilgtspējīgu divējāda lietojuma mobilitāti, kas reaģētu uz jaunajām transporta digitalizācijas (autotransporta un savienojamības) problēmām, kā arī uzticamā veidā pildītu tos ES pienākumus un saistības ES divējāda lietojuma loģistikas (civilās un aizsardzības) jomā, kas tai uzticēti kā pasaules līmeņa dalībniecei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | stingri atbalsta Padomes aicinājumu dalībvalstīm līdz 2019. gada beigām izstrādāt valsts plānus attiecībā uz militāro mobilitāti un piešķirt augstu prioritāti to īstenošanai; atzinīgi vērtē citus pasākumus, par kuriem vienojās Padomes secinājumos saistībā ar ES 2018. gada 25. jūnija globālo stratēģiju, un mudina dalībvalstis ievērot tajā noteiktos termiņus; uzsver, ka sekmīgi centieni veicināt militāro mobilitāti ļautu dalībvalstīm efektīvi īstenot savu valsts un kolektīvo Eiropas aizsardzības plānošanu un efektīvu līdzdalību kopīgajās mācībās, apmācībā un KDAP misijās un operācijās; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, cik svarīga ir krīzes reaģēšanas mobilitāte, t. i., nepieciešamība misijās un operācijās ātri un efektīvi izvietot resursus, lai nodrošinātu, ka ES saglabā savu statusu kā uzticama pasaules drošības nodrošinātāja un miera veicinātāja un spēj efektīvi reaģēt uz dabas katastrofām, humanitārajām krīzēm, LES 43. panta 1. punktā minētajiem militārajiem uzdevumiem, ko apliecina ilustratīvie scenāriji, un īstenot savstarpējās palīdzības un solidaritātes klauzulas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka efektīva militārās mobilitātes politika, ņemot vērā tās starptautisko dimensiju un miera uzturēšanas mērķi, stiprinās ES KDAP misijas, palielinot sinerģiju starp aizsardzības vajadzībām, un nostiprinās ES spēju reaģēt ārkārtas situācijās un ka humānās palīdzības misijām un dabas katastrofu seku novēršanai ES arī būtu jāgūst labums no lielākas militārās mobilitātes; norāda, ka misijas, kuras visvairāk gūtu labumu no lielākas militārās mobilitātes ES un ārpus tās, tiek īstenotas kolektīvās aizsardzības jomā, un tās ir arī valstu vai Eiropas krīžu pārvarēšanas misijas un operācijas; šajā sakarībā uzsver, ka progress šajā jomā palīdzēs tām ES dalībvalstīm, kuras ir arī NATO dalībvalstis, izpildīt savas 5. panta saistības; uzsver neitrālo dalībvalstu īpašo nozīmi; tomēr atzīst, ka saskaņā ar LES 42. panta 7. punktu arī ES dalībvalstīm ir viennozīmīgs pienākums sniegt visa veida iespējamo atbalstu un palīdzību, kas atbilst NATO saistībām, ja dalībvalsts ir cietusi no bruņotas agresijas savā teritorijā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzīst, ka ir svarīgi veikt pamatīgu analīzi par to, kuriem ES vai dalībvalstu reģioniem ir vairāk nepieciešami ieguldījumi militārās mobilitātes jomā un kuri ir vairāk pakļauti ārējo drošības apdraudējumu riskam; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzīst problēmas sarežģīto būtību, cita starpā saistībā ar infrastruktūras būvniecības jautājumiem, kopējiem standartiem, transporta noteikumiem, muitu, nodokļiem un pārvietošanās atļaujām, kā arī visiem pārvaldes līmeņiem no pašvaldību pārvaldes iestādēm līdz starptautiskām organizācijām; šajā sakarībā aicina izveidot regulējumu, kas apvienotu gan militāros, gan civilos dalībniekus visos līmeņos, tostarp no NATO un NATO partnerus, lai apspriestu attiecīgos jautājumus un tādējādi nodrošinātu pievienoto vērtību un efektīvu koordināciju un īstenošanu, un norāda, ka, lai panāktu iespējami labāku rezultātu, dalībvalstīm ir jāveic ieguldījumi administratīvo un iestāžu dalībnieku kopīgā apmācībā; atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija ir apņēmusies līdz 2018. gada beigām izpētīt iespējas standartizēt un vienkāršot muitas procedūras; uzsver, ka iestāžu sadarbība dalībvalstu starpā ir būtiska, iesaistītajām struktūrām un aģentūrām ir būtiska nozīme ES tiesību aktu saskaņošanas nodrošināšanā; uzsver, ka, izmantojot infrastruktūru bīstamu kravu pārvadāšanai, būtu jāveic īpaši koordinācijas un pieredzes apmaiņas pasākumi, lai novērstu nelaimes gadījumu risku, vienlaikus optimizējot drošību visā tīklā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda uz būtisku tāda ritošā sastāva, jo īpaši platformas vagonu, pieejamā apjoma būtisku samazinājumu, kas īsā termiņā var tikt nodrošināts smagā aprīkojuma un transportlīdzekļu pārvadāšanai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīst, ka, darbojoties šādā sarežģītā vidē, rodas daudzas grūtības saistībā ar dublēšanos un koordināciju, kā arī ar saistītajiem izdevumiem, kas varētu būtiski apdraudēt projektu kopumā, ja tām nepievērš pienācīgu uzmanību; atzīst, ka ES līmenī jau ir šādas divējādas sadarbības pieredze transporta nozarē, piemēram, Eiropas vienotās gaisa telpas projekts; aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju nodrošināt efektīvu sadarbības satvaru; uzsver, ka militārās mobilitātes projektu īstenošanai būs vajadzīga lielāka dalībvalstu sadarbība, un būs jāveicina sadarbība starp civilajām un militārajām jomām; uzsver nepieciešamību PESCO ietvaros sagatavotos militārās mobilitātes projektus koordinēt ar citiem projektiem, kas tiek īstenoti Eiropas Aizsardzības fonda kontekstā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tādēļ uzsver, ka panākumu gūšanai ir ļoti svarīga kopēja stratēģiska mērķa izpratne un kopēja plāna izstrāde un dalībvalstu sadarbība; uzsver, ka efektīvas stratēģiskās autonomijas nodrošināšanai ir obligāti nepieciešama saskaņota militārā plānošana, kas ir balstīta uz aprīkojuma un ieroču standartizāciju un savstarpēju sadarbspēju, kā arī uz stratēģisku doktrīnu un pavēlniecības un kontroles procesiem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē militārās mobilitātes rīcības plānu, kurā izklāstīti konkrēti pasākumi dažādām iestādēm un ES dalībvalstīm un kurā atzīta Eiropas transporta tīkla stratēģiskā loma; šajā saistībā atzinīgi vērtē saistības, ko uzņēmušās dalībvalstis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž nožēlu, ka rīcības plānā būtībā ir aprakstīta augšupēja pieeja, kam ir tikai ierobežots stratēģiskais redzējums par to, kādus konkrētus aizsardzības mērķus ES ir paredzējusi sasniegt ar dažādajām rīcības plānā aprakstītajām darbībām; šajā sakarībā pauž nožēlu par to, ka joprojām nav izstrādāta ES baltā grāmata aizsardzības jomā, kas būtu varējusi nodrošināt šo visaptverošo mērķi; tomēr uzskata, ka pašreizēja pieeja ir vērtīga un tā kalpos visu ES dalībvalstu interesēm — gan neitrālajām dalībvalstīm, gan dalībvalstīm saistībā ar pienākumiem, ko tās veic kā NATO sabiedrotās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka gan ES iestādēm, gan dalībvalstīm ir jāievēro vērienīgais rīcības plānā paredzētais grafiks, lai nodrošinātu, ka pašreizējās mobilitātes nepilnības tiek pēc iespējas ātrāk novērstas un ka tiek sasniegti aizsardzības un drošības politikas mērķi; atzinīgi vērtē rīcības plānā ietvertās prasības uzlabot militāro mobilitāti, ņemot vērā hibrīddraudus, jo īpaši transporta un kritiskās infrastruktūras jomā, un uzlabot transporta infrastruktūras noturību pret hibrīddraudiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda uz progresu, kas panākts militāro prasību izstrādē attiecībā uz militāro mobilitāti ES un ārpus tās, jo īpaši attiecībā uz divējāda lietojuma infrastruktūru, un atzinīgi vērtē dalībvalstu ciešo iesaistīšanos visos procesa posmos, Nīderlandes vadošo lomu PESCO projektā un NATO ieguldījumu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par EISI izmantošanu un ievērojamos līdzekļus, kas paredzēti divējāda lietojuma militārās mobilitātes projektiem, lai nodrošinātu, ka infrastruktūra tiek pielāgota, ņemot vērā militārās mobilitātes divējāda lietojuma vajadzības; uzskata, ka būtisks priekšnoteikums civilās transporta tīkla izmantošanai, lai gūtu labumu no rīcības plāna un militārās mobilitātes finansējuma, ir infrastruktūras divējāda izmantošana; uzskata, ka šā rīcības plāna īstenošana ir iespēja ļaut civilajam transporta tīklam gūt labumu no palielinātās tīkla jaudas un veicināt multimodālus savienojumus; atzinīgi vērtē aicinājumus novērtēt un pielāgot Eiropas transporta tīklu, lai aptvertu noteiktās militārās prasības, kas tiks piemērotas arī jauniem civilā transporta projektiem, jo īpaši lidostām, ostām, automaģistrālēm un dzelzceļiem, kā vairākveidu transporta mezgliem galvenajos koridoros; tādēļ atgādina, ka kopīgi ar dalībvalstīm ir jāizveido infrastruktūru un valstu koridoru saraksts, ņemot vērā dalībvalstu militārās īpatnības; norāda, ka divējāda lietojuma projektu izstrādei vajadzētu būt ilgtspējīgai un atbilstīgai vides standartiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka nolūkā optimizēt ES līdzekļu izmantošanu jebkurā vispārējas nozīmes transporta projektā, ko finansē no EISI, vajadzības gadījumā jau tā izstrādes posmā būtu jāintegrē militārās mobilitātes prasības, lai izvairītos no nevajadzīgas infrastruktūras pilnveidošanas vēlākā posmā un tādējādi arī no finansējuma ekonomiski nelietderīgas izmantošanas; uzskata, ka, piešķirot jebkādu ieguldījumu no EISI militārās mobilitātes finansējuma iespēju robežās prioritāti vajadzētu piešķirt multimodāliem projektiem, jo tie paver visplašākās divējāda lietojuma iespējas, un pārrobežu projektiem, jo tie palīdz novērst šobrīd trūkstošos savienojumus un nepietiekamu caurlaides spēju, kas ir galvenie pašreizējie fiziskie šķēršļi ātrai un netraucētai mobilitātei gan privātpersonām, gan karaspēka daļu un smagā militārā aprīkojuma pārvadāšanai; uzsver — militārajam transportam piemēroto Eiropas Transporta tīkla (TEN-T) posmu noteikšanas procesam bez nosacījumiem ir maksimāli jāpalielina civilā un militārā sinerģija un jāatbilst divējāda lietojuma principam; uzskata, ka papildu ieguldījumi tīklā varētu sniegt būtiskus ieguvumus militārās mobilitātes jomā, vienlaikus palīdzot līdz 2030. gadam pabeigt TEN-T pamattīklu un līdz 2050. gadam — visaptverošo tīklu; uzsver, ka vajadzētu būt iespējai izmantot finansējumu, kas iekļauts militārās mobilitātes finansējumā, lai pielāgotu transporta infrastruktūru gan TEN-T pamattīklā, gan TEN-T visaptverošajā tīklā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | stingri atbalsta lēmumu piešķirt militārajai mobilitātei finansējumu saskaņā ar EISI programmas centralizētu pārvaldību ar stingru divējāda lietojuma mobilitātes mērķi; pieņem zināšanai rīcības plānā paredzētās sākotnējās darbības; aicina Komisiju līdz 2019. gada 31. decembrim pieņemt deleģētos aktus, lai vēl vairāk precizētu militārās prasības, uzskaitīt militāriem pārvadājumiem piemērotās TEN-T daļas un prioritāros divējāda lietojuma infrastruktūras projektus un noteikt novērtējuma procedūras to darbību atbilstībai, kas saistītas ar militāro mobilitāti, un piešķiršanas kritērijus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka vairākas tehnoloģijas, ko izmanto aizsardzības nozarē, ir veiksmīgi pielāgotas civilā sektora vajadzībām; uzsver, ka viena no sarežģītākajām problēmām, kas būs jārisina civilā transporta nozarei, ir ieviest intelektiska transporta sistēmu, kas balstās uz telemātikas lietojumprogrammu sistēmām ERTMS un SESAR, un izmantot ar Galileo/Egnos/GOVSATCOM programmu saistītas tehnoloģijas; līdz ar to uzskata, ka turpmāko šā rīcības plāna pārskatīšanu gaitā būtu jāizpēta civilā transporta iespējas minēto problēmu risināšanā izmantot militārus risinājumus, piemēram, kiberdrošības un drošas komunikācijas jomā; aicina veikt turpmākus pasākumus, lai palielinātu sadarbību un uzticēšanos starp kiberdrošības un aizsardzības jomas dalībniekiem un veicinātu sadarbību PESCO ietvaros; uzsver nepieciešamību turpināt izstrādāt kopējo tīklu cīņai pret hibrīddraudiem, lai nodrošinātu to infrastruktūras objektu noturību, kuri tiek uzskatīti par stratēģiski svarīgiem, ņemot vērā darbu, kas ES tiek veikts militārās mobilitātes uzlabošanas jomā; atzinīgi vērtē ES iestāžu pašreizējo darbu, lai atjauninātu divējāda lietojuma eksporta kontroles regulējumu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzīst, cik vērtīgi ir potenciālie priekšlikumi par bīstamu kravu pārvadājumu reglamentēšanu militārām vajadzībām, ES muitas kodeksa atjaunošana un PVN noteikumu pielāgošana; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē informācijas un paraugprakses apmaiņu starp militārajiem un civilajiem dalībniekiem šajā jomā un uzsver vajadzību kopīgi strādāt, lai izveidotu kopīgu pamatu bīstamu militāram lietojumam paredzētu kravu pārvadājumu regulēšanai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka rīcības plānā ir noteikts ievērojams skaits uzdevumu, kas jāīsteno dalībvalstu līmenī un kuru ātrai un efektīvai izpildei ir nepieciešams Eiropas Aizsardzības aģentūras un Komisijas atbalsts un norādījumi; atgādina, ka ir vajadzīga muitas un nodokļu tiesiskā regulējuma sistēma, jo īpaši attiecībā uz PVN; uzsver jo īpaši to, cik svarīgi ir panākt saskaņotus noteikumus attiecībā uz pārrobežu pārvietošanas atļaujām, kas ir būtisks šķērslis ātrai pārvietošanai; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai maksimāli uzlabotu pārrobežu divējādo izmantojumu un samazinātu administratīvās izmaksas; šajā saistībā atbalsta mērķi līdz 2019. gadam samazināt robežu šķērsošanai nepieciešamo laiku un, ņemot to vērā, panākt, ka 5 dienu laikā tiek izsniegtas diplomātiskās atļaujas kustībai pa sauszemes, jūras un gaisa ceļiem, kā arī apsvērt iespēju ātrās reaģēšanas vienībām šo termiņu saīsināt vēl vairāk; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atbalsta to dalībvalstu lēmumu, kuras piedalās PESCO, iekļaut militāro mobilitāti 17 prioritāro projektu sākotnējā sarakstā, kas tiks izstrādāts PESCO ietvaros; šajā sakarībā uzsver, ka PESCO projekts par militāro mobilitāti varētu būt noderīgs instruments, lai koordinētu dalībvalstu centienus, kas paredzēti rīcības plānā, kā arī citas darbības, kuras pārsniedz ES tūlītējas kompetences; uzskata, ka šis darba dalījums kopā ar pienācīgu koordināciju ir būtisks, lai PESCO projekts sniegtu pievienoto vērtību; atzinīgi vērtē arī PESCO paziņojumā paredzēto saistošāko apņemšanos vienkāršot pārrobežu militāros pārvadājumus; aicina dalībvalstis aktīvi piedalīties PESCO projektā par militāro mobilitāti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka ir svarīgi savlaicīgi informēt un iesaistīt vietējās kopienas attiecībā uz lielāko militārās mobilitātes infrastruktūras objektu plānošanu un to ietekmi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ES var vienīgi papildināt dalībvalstu centienus; uzsver, cik būtiski svarīga ir dalībvalstu piekrišana visas valdības pieejai attiecīgo jautājumu risināšanā un spēja šo pieeju īstenot; uzsver, cik svarīga ir dalībvalstu politiskā apņemšanās nodrošināt, ka efektīva militārā mobilitāte ES un ārpus tās kļūst par realitāti; uzsver — lai militārā mobilitāte būtu veiksmīga, būs vajadzīga sadarbība un koordinācija ar visiem NATO sabiedrotajiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē jauno kopīgo deklarāciju par ES un NATO sadarbību un Briseles deklarāciju par transatlantisko drošību un solidaritāti un to, ka abās deklarācijās ir uzsvērti militārās mobilitātes jautājumi; atzinīgi vērtē arī NATO jaunās iniciatīvas, jo īpaši spēju palielināšanas plānu SACEUR atbildības jomā; tāpēc atzinīgi vērtē NATO ieguldīto darbu militārās mobilitātes nodrošināšanā un mudina ES un NATO novērst šādu centienu nevajadzīgu dubultošanos; uzsver, ka ostām ir liela nozīme kā punktiem, kas savieno ES ar tās NATO sabiedrotajiem, kā arī Eiropas iekšējiem īsu maršrutu jūras transporta savienojumiem; uzsver, cik svarīga ir pārredzamība un saziņa par ES aizsardzības iniciatīvām, tostarp par PESCO, ar Savienotajām Valstīm un citiem NATO sabiedrotajiem, lai novērstu jebkādus pārpratumus, un atzinīgi vērtē ES aizsardzības iniciatīvas Eiropas pīlāra stiprināšanai NATO alianses ietvaros; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tādēļ mudina ES, tās dalībvalstis un NATO pastiprināt sadarbību un koordināciju, tostarp izmantojot līdzekļus kopīgiem projektiem, palielinot politisko elastību, formalizējot ES un NATO attiecības, paplašinot sadarbības jomas un plašāk apmainoties ar informāciju, ja tas ir ES drošības interesēs, lai nodrošinātu sinerģijas sasniegšanu; pauž cerību, ka pēc iespējas ātrāk tiks novērsti šķēršļi klasificētas informācijas apmaiņai starp abām iestādēm, lai nodrošinātu to ciešāku sadarbību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Augstajai pārstāvei Savienības ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES aģentūrām aizsardzības jomā, NATO ģenerālsekretāram un ES un NATO dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  OV L 331, 14.12.2017., 57. lpp.

(2)  OV C 88, 8.3.2018., 1. lpp.

(3)  OV L 65, 8.3.2018., 24. lpp.

(4)  OV C 224, 27.6.2018., 18. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0257.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0492.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/30

---

P8_TA(2018)0499

Jaunā Eiropas darba kārtība kultūrai

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūcija par jauno Eiropas darba kārtību kultūrai (2018/2091(INI))

(2020/C 388/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2017. gada 17. novembrī Gēteborgā notikušo sociālo samitu par taisnīgām darbvietām un izaugsmi, 2017. gada novembra Vadītāju programmu izglītības un kultūras jomā un Eiropadomes 2017. gada 14. decembra secinājumus par Eiropas Savienības sociālo dimensiju, izglītību un kultūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 17. novembrī Gēteborgā notikušo sociālo samitu par taisnīgām darbvietām un izaugsmi, 2017. gada novembra Vadītāju programmu izglītības un kultūras jomā un Eiropadomes 2017. gada 14. decembra secinājumus par Eiropas Savienības sociālo dimensiju, izglītību un kultūru,

| — | ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu (1),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par atbalstu Eiropas kultūras un radošajām nozarēm, izmantojot šo nozaru potenciālu ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par atbalstu Eiropas kultūras un radošajām nozarēm, izmantojot šo nozaru potenciālu ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. decembra rezolūciju par ES kultūras un radošo nozaru saskaņotu politiku (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. decembra rezolūciju par ES kultūras un radošo nozaru saskaņotu politiku (3),

| — | ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par kultūras nozarēm Eiropā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par kultūras nozarēm Eiropā (4),

| — | ņemot vērā 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par mākslinieku sociālo statusu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par mākslinieku sociālo statusu (5),

| — | ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras nozīmi ES ārējās darbībās (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par kultūras nozīmi ES ārējās darbībās (6),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju “Virzība uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju “Virzība uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam” (7),

| — | ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (8),

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par mācīšanos par ES skolā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par mācīšanos par ES skolā (9),

| — | ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos (10),

| — | ņemot vērā 2018. gada 14. jūnija rezolūciju par strukturāliem un finansiāliem šķēršļiem kultūras pieejamībai (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 14. jūnija rezolūciju par strukturāliem un finansiāliem šķēršļiem kultūras pieejamībai (11),

| — | ņemot vērā 2017. gada 2. marta rezolūciju par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido pamatprogrammu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 2. marta rezolūciju par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido pamatprogrammu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (12),

| — | ņemot vērā 2005. gada 20. oktobrī pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 20. oktobrī pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2005. gada 27. oktobra Vispārējo konvenciju par kultūras mantojuma vērtību sabiedrībai (Faro konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2005. gada 27. oktobra Vispārējo konvenciju par kultūras mantojuma vērtību sabiedrībai (Faro konvencija),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (13),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 16. novembra rezolūciju par Eiropas kultūras plānu (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 16. novembra rezolūciju par Eiropas kultūras plānu (14),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 23. decembra secinājumus par kultūras darba plānu 2015.–2018. gadam (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 23. decembra secinājumus par kultūras darba plānu 2015.–2018. gadam (15),

| — | ņemot vērā ES kultūras darba plānu 2015.–2018. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES kultūras darba plānu 2015.–2018. gadam,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 27. maija secinājumus par kultūras un radošo nozaru pārneses efektu — inovāciju, ekonomikas ilgtspējas un sociālās iekļaušanas veicināšanai (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 27. maija secinājumus par kultūras un radošo nozaru pārneses efektu — inovāciju, ekonomikas ilgtspējas un sociālās iekļaušanas veicināšanai (16),

| — | ņemot vērā Komisijas un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2016. gada 8. jūnija kopīgo paziņojumu “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana” (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2016. gada 8. jūnija kopīgo paziņojumu “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana” (JOIN(2016)0029),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas darba kārtības kultūrai īstenošanu (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas darba kārtības kultūrai īstenošanu (COM(2010)0390),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa zaļo grāmatu “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa zaļo grāmatu “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” (COM(2010)0183),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kultūras mantojuma gadu (2018) (COM(2016)0543), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kultūras mantojuma gadu (2018) (COM(2016)0543),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 26. septembra paziņojumu “Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā” (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 26. septembra paziņojumu “Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā” (COM(2012)0537),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. decembra paziņojumu par saturu digitālajā vienotajā tirgū (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 18. decembra paziņojumu par saturu digitālajā vienotajā tirgū (COM(2012)0789),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 22. jūlija paziņojumu “Ceļā uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam” (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 22. jūlija paziņojumu “Ceļā uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam” (COM(2014)0477),

| — | ņemot vērā ES dalībvalstu ekspertu darba grupas kultūras pieejamības jautājumos 2012. gada ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES dalībvalstu ekspertu darba grupas kultūras pieejamības jautājumos 2012. gada ziņojumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. decembra paziņojumu par pārrobežu nodokļu šķēršļu novēršanu ES pilsoņiem (COM(2010)0769), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. decembra paziņojumu par pārrobežu nodokļu šķēršļu novēršanu ES pilsoņiem (COM(2010)0769),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 11. novembra paziņojumu “Nodokļu dubultā uzlikšana vienotajā tirgū” (COM(2011)0712), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 11. novembra paziņojumu “Nodokļu dubultā uzlikšana vienotajā tirgū” (COM(2011)0712),

| — | ņemot vērā Komisijas ekspertu grupas 2015. gada ziņojumu “Veidi, kā likvidēt pārrobežu nodokļu šķēršļus, ar kuriem saskaras personas Eiropas Savienībā” par to, kā novērst nodokļu problēmas, ar kurām saskaras personas, kas Eiropas Savienībā darbojas pārrobežu līmenī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ekspertu grupas 2015. gada ziņojumu “Veidi, kā likvidēt pārrobežu nodokļu šķēršļus, ar kuriem saskaras personas Eiropas Savienībā” par to, kā novērst nodokļu problēmas, ar kurām saskaras personas, kas Eiropas Savienībā darbojas pārrobežu līmenī,

| — | ņemot vērā ES dalībvalstu atvērtās koordinācijas metodes ekspertu darba grupas kultūru dialoga jautājumos 2017. gada ziņojumu “Kā kultūra un māksla var veicināt kultūru dialogu migrācijas un bēgļu krīzes kontekstā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES dalībvalstu atvērtās koordinācijas metodes ekspertu darba grupas kultūru dialoga jautājumos 2017. gada ziņojumu “Kā kultūra un māksla var veicināt kultūru dialogu migrācijas un bēgļu krīzes kontekstā”,

| — | ņemot vērā 2017. gada 25. marta Romas deklarāciju, kurā 27 ES dalībvalstu un ES iestāžu vadītāji ir apliecinājuši savas ieceres attiecībā uz Savienību, “kurā iedzīvotājiem ir jaunas iespējas kultūras un sociālās attīstības un ekonomiskās izaugsmes jomā” (..), “Savienību, kas saglabā mūsu kultūras mantojumu un sekmē kultūru daudzveidību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 25. marta Romas deklarāciju, kurā 27 ES dalībvalstu un ES iestāžu vadītāji ir apliecinājuši savas ieceres attiecībā uz Savienību, “kurā iedzīvotājiem ir jaunas iespējas kultūras un sociālās attīstības un ekonomiskās izaugsmes jomā” (..), “Savienību, kas saglabā mūsu kultūras mantojumu un sekmē kultūru daudzveidību”,

| — | ņemot vērā 2018. gada 22. janvāra Davosas deklarāciju par augstas kvalitātes būvkultūru Eiropā, kurā Eiropas kultūras ministri uzsvēra “neatliekamo nepieciešamību (..) izstrādāt jaunas pieejas Eiropas būvētās vides kultūras vērtību aizsardzībai un sekmēšanai” un to, ka ir steidzami vajadzīga “visaptveroša, uz kultūru vērsta pieeja būvētai videi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 22. janvāra Davosas deklarāciju par augstas kvalitātes būvkultūru Eiropā, kurā Eiropas kultūras ministri uzsvēra “neatliekamo nepieciešamību (..) izstrādāt jaunas pieejas Eiropas būvētās vides kultūras vērtību aizsardzībai un sekmēšanai” un to, ka ir steidzami vajadzīga “visaptveroša, uz kultūru vērsta pieeja būvētai videi”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A8-0388/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A8-0388/2018),

| A. | tā kā jaunās darba kārtības prioritātes un uz nozares specifiku orientētā pieeja ir apsveicama; tā kā visām kultūras un radošajām nozarēm būtu jāpiešķir vienlīdzīgs un īpaši pielāgots atbalsts, kas vērsts uz konkrētās nozares problēmu risināšanu, un tā kā kultūru daudzveidība un kultūru dialogs būtu jāsaglabā kā transversālas prioritātes; tā kā kultūra ir viens no sabiedriskajiem labumiem un jaunā darba kārtība kultūrai būtu jāīsteno ar mērķi saglabāt, izvērst un izplatīt dinamisku un daudzveidīgu kultūras dzīvi, nodrošinot tās pieejamību visiem un veicinot līdzdalību; |
| --- | --- |

A.

tā kā jaunās darba kārtības prioritātes un uz nozares specifiku orientētā pieeja ir apsveicama; tā kā visām kultūras un radošajām nozarēm būtu jāpiešķir vienlīdzīgs un īpaši pielāgots atbalsts, kas vērsts uz konkrētās nozares problēmu risināšanu, un tā kā kultūru daudzveidība un kultūru dialogs būtu jāsaglabā kā transversālas prioritātes; tā kā kultūra ir viens no sabiedriskajiem labumiem un jaunā darba kārtība kultūrai būtu jāīsteno ar mērķi saglabāt, izvērst un izplatīt dinamisku un daudzveidīgu kultūras dzīvi, nodrošinot tās pieejamību visiem un veicinot līdzdalību;

| B. | tā kā ar jauno darba kārtību kultūrai būtu jānodrošina elastīgs regulējums, lai mainītu kultūras ekosistēmas un veicinātu sinerģiju starp nozarēm; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar jauno darba kārtību kultūrai būtu jānodrošina elastīgs regulējums, lai mainītu kultūras ekosistēmas un veicinātu sinerģiju starp nozarēm;

| C. | tā kā Eiropa atgūstas no smagas finanšu krīzes, kuras laikā valstu un reģionālie kultūras budžeti diemžēl bieži ir bijuši vieni no pirmajiem, kurus skāris samazinājums; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropa atgūstas no smagas finanšu krīzes, kuras laikā valstu un reģionālie kultūras budžeti diemžēl bieži ir bijuši vieni no pirmajiem, kurus skāris samazinājums;

| D. | tā kā Eiropa saskaras ar pieaugošu sociālo nevienlīdzību, jauniešu bezdarbu, populismu un radikalizāciju, kā arī arvien neviendabīgāku iedzīvotāju sastāvu; tā kā kultūrai tāpēc ir svarīgāka nozīme nekā jebkad agrāk sociālās kohēzijas un kultūru dialoga nodrošināšanā, iedzīvotāju vārda, saziņas un jaunrades brīvības un daudzveidības garantēšanā un saiknes veidošanā starp atsevišķām personām; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropa saskaras ar pieaugošu sociālo nevienlīdzību, jauniešu bezdarbu, populismu un radikalizāciju, kā arī arvien neviendabīgāku iedzīvotāju sastāvu; tā kā kultūrai tāpēc ir svarīgāka nozīme nekā jebkad agrāk sociālās kohēzijas un kultūru dialoga nodrošināšanā, iedzīvotāju vārda, saziņas un jaunrades brīvības un daudzveidības garantēšanā un saiknes veidošanā starp atsevišķām personām;

| E. | tā kā Eiropas radošās un kultūras nozares ir ES spēcīgākās vērtības; tā kā tās veido 4,2 % no ES IKP, nodrošina 8,4 miljonus darbvietu jeb 3,7 % no ES kopējās nodarbinātības un ir ekonomiski noturīgas, pat krīzes laikā; tā kā šīs nozares veicina radošumu, kas ir ieguldījums visās darbības nozarēs, turklāt jauniešu un sieviešu nodarbinātības īpatsvars tajās ir lielāks nekā citās nozarēs; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas radošās un kultūras nozares ir ES spēcīgākās vērtības; tā kā tās veido 4,2 % no ES IKP, nodrošina 8,4 miljonus darbvietu jeb 3,7 % no ES kopējās nodarbinātības un ir ekonomiski noturīgas, pat krīzes laikā; tā kā šīs nozares veicina radošumu, kas ir ieguldījums visās darbības nozarēs, turklāt jauniešu un sieviešu nodarbinātības īpatsvars tajās ir lielāks nekā citās nozarēs;

| F. | tā kā Eiropas mūzikas nozare ir ļoti dinamiska, nodrošina vienu miljonu darbvietu un apgrozījumu 25 miljardu EUR apmērā; tā kā tās finansējums tomēr joprojām ir ļoti nepietiekams, jo īpaši ņemot vērā jaunus tiešsaistes izplatīšanas modeļus; tā kā no programmas “Radošā Eiropa” kopējā budžeta 1,46 miljardu EUR apmērā līdz 2018. gada jūlijam mūzikas projektos tika ieguldīts tikai 51 miljons EUR, no kuriem lielākā daļa tika izmantota klasiskās mūzikas projektiem; tā kā tas neatspoguļo ne Eiropas mūzikas nozares daudzveidību, ne arī tās ekonomisko, sociālo un kultūras devumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas mūzikas nozare ir ļoti dinamiska, nodrošina vienu miljonu darbvietu un apgrozījumu 25 miljardu EUR apmērā; tā kā tās finansējums tomēr joprojām ir ļoti nepietiekams, jo īpaši ņemot vērā jaunus tiešsaistes izplatīšanas modeļus; tā kā no programmas “Radošā Eiropa” kopējā budžeta 1,46 miljardu EUR apmērā līdz 2018. gada jūlijam mūzikas projektos tika ieguldīts tikai 51 miljons EUR, no kuriem lielākā daļa tika izmantota klasiskās mūzikas projektiem; tā kā tas neatspoguļo ne Eiropas mūzikas nozares daudzveidību, ne arī tās ekonomisko, sociālo un kultūras devumu;

| G. | tā kā kultūrai ir svarīga loma sociālajā kohēzijā un integrācijā, jo īpaši kultūras un sabiedriskajā dzīvē iesaistot minoritātes, nelabvēlīgākā situācijā esošās grupas, sociāli atstumtās kopienas, migrantus un bēgļus, un tā kā programmā “Radošā Eiropa” izsludinātais īpašais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus par migrantu integrāciju ir izrādījies efektīvs, bet nepietiekami finansēts un saņemto pieteikumu skaits — pārāk liels; |
| --- | --- |

G.

tā kā kultūrai ir svarīga loma sociālajā kohēzijā un integrācijā, jo īpaši kultūras un sabiedriskajā dzīvē iesaistot minoritātes, nelabvēlīgākā situācijā esošās grupas, sociāli atstumtās kopienas, migrantus un bēgļus, un tā kā programmā “Radošā Eiropa” izsludinātais īpašais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus par migrantu integrāciju ir izrādījies efektīvs, bet nepietiekami finansēts un saņemto pieteikumu skaits — pārāk liels;

| H. | tā kā mākslinieki un kultūras nozares speciālisti bieži atrodas nedrošā un nestabilā situācijā ar nepietiekamu sociālo nodrošinājumu vai bez tā un neparedzamiem ienākumiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā mākslinieki un kultūras nozares speciālisti bieži atrodas nedrošā un nestabilā situācijā ar nepietiekamu sociālo nodrošinājumu vai bez tā un neparedzamiem ienākumiem;

| I. | tā kā pārskatītajā ieteikumā par pamatprasmēm mūžizglītībā kultūras izpratne un izpausmes ir atzītas ES līmenī; tā kā mākslas un humanitārās zinātnes būtu pilnībā jāiekļauj izglītības sistēmās, lai palīdzētu veidot uz sadarbību vērstu, radošu un mobilizētu Eiropu ar mērķi veicināt ilgtspēju, integrāciju un pilsonisko kohēziju; |
| --- | --- |

I.

tā kā pārskatītajā ieteikumā par pamatprasmēm mūžizglītībā kultūras izpratne un izpausmes ir atzītas ES līmenī; tā kā mākslas un humanitārās zinātnes būtu pilnībā jāiekļauj izglītības sistēmās, lai palīdzētu veidot uz sadarbību vērstu, radošu un mobilizētu Eiropu ar mērķi veicināt ilgtspēju, integrāciju un pilsonisko kohēziju;

| J. | tā kā kultūras tīkli ir jaudīgs instruments, kas palīdz veidot starppersonu attiecības un mierīgas saiknes un dialogu pāri valstu robežām, tādējādi veicinot starptautiskās kultūras attiecības, kas ir vispārējo noteikumu un Eiropas kultūras telpas izveides pamatā, |
| --- | --- |

J.

tā kā kultūras tīkli ir jaudīgs instruments, kas palīdz veidot starppersonu attiecības un mierīgas saiknes un dialogu pāri valstu robežām, tādējādi veicinot starptautiskās kultūras attiecības, kas ir vispārējo noteikumu un Eiropas kultūras telpas izveides pamatā,

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē jauno darba kārtību kultūrai un uzsver, ka tā piedāvā vērienīgu iespēju pieņemt visaptverošu un saskaņotu kultūras politiku Eiropas līmenī, ko atzīst iedzīvotāji Eiropas Savienībā un ārpus tās; tomēr uzsver, ka tā var būt veiksmīga tikai tad, ja to atbalsta ievērojams budžeta palielinājums programmai “Radošā Eiropa” un tiek nodrošināta sinerģija un mijiedarbība ar citām ES finansētām programmām, lai radītu visaptverošu un transversālu pieeju kultūrai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkārtoti apliecina kultūras, kā arī kultūras un radošo nozaru virzītājspēka lomu kohēzijas politikas un sociālās iekļaušanas mērķu īstenošanā visā ES un aicina to ņemt vērā, piešķirot struktūrfondu un Kohēzijas fonda finansējumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīst, ka Eiropas Kultūras mantojuma gads (2018) ir iespēja palielināt izpratni par ES kultūras un kultūras mantojuma unikālo spēku, daudzveidību un patieso vērtību, kā arī par to būtisko nozīmi mūsu sabiedrībā un ekonomikā, veidojot piederības izjūtu, veicinot aktīvu pilsoniskumu un nosakot mūsu identitāti un pamatvērtības — brīvību, daudzveidību, vienlīdzību, solidaritāti un sociālo taisnīgumu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri iesniegt rīcības plānu kultūras mantojuma jomā un uzsver vajadzību pievērst uzmanību gan materiālajiem, gan nemateriālajiem Eiropas kultūras mantojuma aspektiem un tā saiknei ar mūsdienu mākslas un radošajiem projektiem un izpausmēm; turklāt uzsver vajadzību izveidot pastāvīgu un strukturētu dialogu ar ieinteresētajām personām, lai iegūtu zināšanas, veidotu spējas un koordinētu atbalstu kultūras mantojumam Eiropā, tādējādi nostiprinot Eiropas Kultūras mantojuma gada ilgtermiņa ietekmi un palīdzot īstenot rīcības plānu; uzsver, ka šim strukturētajam dialogam būtu jāaptver visas kultūras, radošās un mantojuma nozares; turklāt aicina dalībvalstis sagatavot papildu rīcības plānus valsts līmenī un uzskata, ka šis rīcības plāns ir iespēja aplūkot visus jautājumus, kas aktualizēti visās 10 Eiropas iniciatīvās ārpus Eiropas Kultūras mantojuma gada (2018), un sniegt ieteikumus, kas izstrādāti Eiropas Kultūras mantojuma gada laikā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju nodrošināt, lai vajadzība reaģēt uz jauniem neparedzētiem apstākļiem netraucētu sasniegt jau saskaņotus mērķus kultūras jomā; atgādina, ka jaunas iniciatīvas būtu jāfinansē no jauniem avotiem, izmantojot jaunu budžetu, nevis pārdalot esošos līdzekļus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju izveidot kultūras mantojumam veltītu vienotu ES portālu, kurā būtu apkopota informācija par visām ES programmām, kas finansē kultūras mantojuma projektus, un šo portālu strukturēt trīs galvenajās daļās: kultūras mantojuma finansēšanas iespējas, datubāze ar paraugprakses un izcilības piemēriem kultūras mantojuma jomā un attiecīgajām atsaucēm, kā arī jaunumi un saites uz politikas norisēm, pasākumiem un notikumiem, kas saistīti ar kultūras mantojumu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt jaunas pieejas sistemātiskai datu vākšanai visās kultūras un radošajās nozarēs un nodrošināt, lai tiktu izmantoti efektīvi statistikas kodi un vairāk kvalitatīvu rādītāju, novēršot plaisu starp publisko sektoru, kur arvien vairāk trūkst datu, un digitālajiem tirgus dalībniekiem, kuru rīcībā ir daudz informācijas un kuri to izmanto, lai iegūtu tirgus daļu un destabilizētu tirgus dalībniekus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju ieviest ES rezultātu pārskatus, lai novērtētu kultūras un plašsaziņas līdzekļu plurālismu, izstrādātu rādītājus un uzraudzītu mākslinieciskās izteiksmes brīvību Eiropas līmenī, kā arī daudzveidību radošu darbu veidošanā, izplatīšanā un piegādē; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē iniciatīvu “Eiropu pāršalc mūzika” kā būtisku pirmo soli radošuma, daudzveidības un inovācijas veicināšanā Eiropas mūzikas nozarē un nozares rīcību mūzikas jomā programmā “Radošā Eiropa”; aicina Komisiju pievērst uzmanību mākslinieku mobilitātei un repertuāram Eiropā un ārpus tās, izplatīšanai, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) finansēšanai, digitālo platformu pārredzamībai un atbildībai attiecībā uz māksliniekiem, straumēšanas pakalpojumu daudzveidībai, informācijas pieejamībai tiešsaistē un nozares kartēšanai, izstrādājot turpmāko ES rīcību mūzikas jomā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē Eiropas filmu tiešsaistes direktorija izveidi un pirmās ES filmu nedēļas atklāšanu un mudina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar māksliniekiem un radošajām nozarēm stiprināt Eiropas kinematogrāfijas atpazīstamību Eiropā un pasaules mērogā, jo īpaši uzlabojot Eiropas filmu pieejamību un veicinot tādu Eiropas platformu izveidi, kas nodrošina piekļuvi licencētām ES filmām, vienlaikus taisnīgi samaksājot māksliniekiem un tiesību īpašniekiem un ievērojot teritorialitātes principu; turklāt uzsver LUX kino balvas pozitīvo pieredzi Eiropas filmu popularizēšanā un to izplatīšanas veicināšanā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju atzīt pilsētprogrammas nozīmi Eiropas Savienībai un veicināt sadarbību starp dalībvalstīm un pilsētām, kā arī citām ieinteresētām personām, lai stimulētu izaugsmi un inovāciju Eiropas pilsētās un to piemērotību dzīvošanai, kā arī lai apzinātu un veiksmīgi risinātu sociālās problēmas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju ieviest īpašu darbību mākslas darbu mobilitātes jomā, varbūt ceļošanas dotācijas veidā, jo tādējādi tiktu pagarināts daudzu tādu projektu dzīves cikls, kurus finansē programma “Radošā Eiropa”; |
| --- | --- |

12.

Kultūras un mākslas dimensija

| 13. | atzīst patieso vērtību, kas piemīt brīvai kultūras, mākslinieciskai un radošai izpausmei un raksturo pēc iespējas plašāku publisko piekļuvi kultūrai, tostarp veicot īpašus pasākumus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju nodrošināt atbalstu Eiropas festivāliem, jo tiem ir liela nozīme iedzīvotāju apvienošanā no visas Eiropas un ārpus tās, vienlaikus stiprinot starp tiem esošo saikni; uzsver, ka festivāli ir vienojošs spēks, kas ietekmē sabiedrību, pilsoniskumu, ekonomiku, kultūras mantojumu un ārējo attīstību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju apsvērt iespēju izraudzīties Eiropas gada kultūras personību, rīkojot pasākumu, kas ietvertu dažādas aktivitātes un projektus visā Eiropā, lai godinātu šīs personas dzīvi un darbu un uzsvērtu tās ieguldījumu Eiropas vērtību un identitātes veicināšanā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina izmantot mākslinieku, autoru, kultūras darbinieku, reklāmu sastādītāju un audiovizuālo speciālistu profesionālās iemaņas kā būtisku atbalstu Eiropas kultūras dimensijas attīstībai, kultūru dialogam, kultūras un mākslas inovācijai, teritoriālajai kohēzijai un sociālajai iekļaušanai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju kultūru atzīt par “maigo varu”, kas iedzīvotājiem ļauj un dod iespēju kļūt par atbildīgiem, godprātīgiem, entuziastiskiem un empātiskiem vadītājiem sabiedrībā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju ļaut Eiropai kļūt par vietu, kurā dzīvo atbildīgi cilvēki, kas veido attiecības ar citām kultūrām, apstrīd uzskatus, veicina inovāciju un attīsta un iesaista citus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju veicināt kultūru daudzveidību, migrantu integrāciju un kvalitatīvu pilsoniskumu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju veicināt sadarbību starp kultūras nozares speciālistiem, pedagogiem, iesaistītajiem iedzīvotājiem un uzņēmējdarbības speciālistiem, lai stimulētu atjaunotu sabiedrības interesi par kultūru; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju nodrošināt, ka kultūras tīkli tiek atbalstīti kā kolektīvo zināšanu, pieredzes un atmiņas līdzeklis, nodrošinot neformālu informācijas apmaiņu, veicinot diskusijas un kultūras attīstību, lai uzlabotu turpmākas mobilitātes un sadarbības iespējas, un sniedzot ieguldījumu integrētas Eiropas kultūras telpas izveidē; |
| --- | --- |

21.

Sociālā dimensija

| 22. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri saskaņā ar programmu “Radošā Eiropa” ieviest īpašu darbību mobilitātes jomā, taču uzsver, ka tam ir vajadzīgs atbilstošs budžets un vienkāršotas administratīvās procedūras, lai izvairītos no šķēršļiem, piemēram, tādiem, kas saistīti ar vīzām, jo īpaši no trešām valstīm; uzsver, ka ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai novērstu kavēkļus un šķēršļus, kas rada pārmērīgas vai dubultas nodokļu uzlikšanas risku māksliniekiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju izveidot vienotu portālu, kurā būtu informācija par visām pieejamajām uzturēšanās programmām un mobilitātes iespējām; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina dalībvalstis apsvērt iespēju divpusējos nodokļu nolīgumos starp ES dalībvalstīm svītrot ESAO nodokļu paraugkonvencijas 17. pantu; aicina Komisiju kā pagaidu risinājumu izveidot konkrētas nozares rīcības kodeksu par nodokļu ieturēšanu, kurā sīki aprakstītas iespējas samazināt izmaksas un vienkāršot procedūras, norādot paraugpraksi un iespējamos izņēmumus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prasa garantēt radošo nozaru pārstāvju un mākslinieku tiesības uz taisnīgu atlīdzību, līgumiem un darba apstākļiem; norāda uz Eiropas kultūras darbinieku nedrošo, netipisko un uz projektiem balstīto nodarbinātību; tāpēc aicina dalībvalstis pieņemt visaptverošus pasākumus, lai visā ES un Eiropas mērogā samazinātu “pelēko zonu”, saskaņojot un uzlabojot mākslinieku un radošu darbu veidotāju līgumos paredzētos nosacījumus attiecībā uz kolektīvo pārstāvību, sociālo nodrošinājumu un tiešajiem un netiešajiem nodokļiem; prasa, lai drošības sistēmas visā ES pilnībā ņemtu vērā nestandarta nodarbinātības veidu īpatnības; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka kultūras mantojumam un kultūras telpām ir nozīmīga loma pilsētvides atjaunošanā un kohēzijas veicināšanā starp iedzīvotājiem; tāpēc mudina Komisiju un Kopīgo pētniecības centru (JRC), kura darbs piešķir jēgu un virzienu pilsētu stāstiem, turpināt izstrādāt “Kultūras un radošo pilsētu apskatu” un aicina pilsētas un pašvaldības to labāk izmantot; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzīst uz kaimiņattiecībām balstītu kultūras pasākumu pievienoto vērtību, sniedzot sociālos, ekonomiskos un veselības jomas ieguvumus vietējām kopienām, jo īpaši reģionos ar zemu ienākumu līmeni un nomaļos rajonos, tādos kā pilsētu nomales un lauku apvidi; tāpēc aicina dalībvalstis, pilsētas un pašvaldības atbalstīt šos pasākumus, veicot konkrētas darbības, tādas kā pielāgoti zonējuma noteikumi, finansēšanas iniciatīvas un pamesto objektu atkārtota izmantošana; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka kultūrai ir pierādīta ietekme uz sociālās kohēzijas veicināšanu un apmierinātības ar dzīvi un labklājības uzlabošanu un ka tāpēc tā būtiski palīdz samazināt spiedienu, kas tiek izdarīts uz Eiropu ar kultūras ziņā arvien neviendabīgāku iedzīvotāju sastāvu; uzsver kultūras un kultūru dialoga iespējamo lomu migrantu iespēju nodrošināšanā un to integrācijas veicināšanā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž nožēlu, ka saskaņā ar 2017. gada Eirobarometra datiem 36 % eiropiešu pagājušajā gadā nepiedalījās nevienā kultūras pasākumā; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt saites starp kultūru, mākslu, radošo darbību, izglītību, inovāciju un mākslas pētniecību; turklāt aicina tās ieguldīt līdzekļus auditorijas piesaistīšanā, kopienas iesaistē un kultūras spēju veidošanā un veikt vajadzīgos pasākumus, lai garantētu kultūras dzīves pieejamību un dalību tajā, jo īpaši nelabvēlīgākajā situācijā esošajām iedzīvotāju grupām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mudina veidot ciešāku sinerģiju starp kultūras nozari un izglītību, piemēram, atbalstot ārpusskolas pasākumus vai mākslinieku iesaisti skolas darbā; šajā saistībā atgādina, ka māksliniekiem, vadītājiem, skolotājiem, koordinatoriem, sociālajiem darbiniekiem un citiem speciālistiem, kuri iesaistīti šajos pasākumos, ir jānodrošina pietiekams publiskais finansējums; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver efektīvu pasākumu nozīmi bērnu intelektuālās un kulturālās attīstības veicināšanā; aicina Komisiju un dalībvalstis atbilstoši savai kompetences jomai nodrošināt pienācīgu finansējumu, lai atbalstītu bērniem paredzētu kultūras produktu projektus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver mākslas, mūzikas un humanitāro priekšmetu pievienoto vērtību skolu mācību programmās, jo tie attīsta radošumu, rada interesi par kultūru un veicina kritisko domāšanu; uzsver, ka digitālajā vidē arvien vairāk ir vajadzīgas kultūras un radošās prasmes, tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis likvidēt strikto sadalījumu starp disciplīnām un formālajā un neformālajā izglītībā pāriet no STEM (zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika) uz STEAM (ietverta arī māksla), kā arī pieņemt mūžizglītības pieeju kultūras, radošajā un audiovizuālajā jomā praktizējošiem speciālistiem; atzīst mūzikas un mākslas svarīgo lomu skolu mācību programmās; aicina Komisiju un dalībvalstis pārbaudīt, kā tiek veidota mācību grāmata par Eiropas kultūras vēsturi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka, lai kultūras nozare plauktu, ir jānodrošina droša un pienācīga mācību vide studentiem un pedagogiem; šajā saistībā aicina dalībvalstis veikt stabilus ieguldījumus sabiedrisko objektu, jo īpaši skolu, uzturēšanā, lai uzlabotu seismisko drošību un likvidētu arhitektoniskos šķēršļus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka, ņemot vērā tehnoloģiju attīstības tempu, ir jāpieņem mūžizglītības pieeja, ko var izmantot kultūras jomā praktizējoši speciālisti, un jāuzlabo sinerģija starp kultūru un formālo un neformālo izglītību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzīst radošo centru kā kultūras un radošo nozaru speciālistu kopstrādes telpu potenciālu; tomēr uzsver, ka šīm nozarēm vispirms ir vajadzīga spēju veidošana digitālo un vadības prasmju ziņā, nevis tikai koncentrēšanās uz jaunu digitālo inovāciju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda, ka gan Eiropā, gan visā pasaulē pieaugošā polarizācija arvien vairāk apdraud demokrātijas principus un Eiropas vērtības, tādas kā vārda brīvība, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošana, demokrātija un solidaritāte; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stratēģisku pieeju kultūras tiesību, mākslinieciskās izteiksmes brīvības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma aizsardzībai, kā arī tiesībām brīvi piedalīties kultūras dzīvē, tostarp atbalstot rādītāju un uzraudzības sistēmu izveidi Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

36.

| 37. | piekrīt, ka dalība kultūras dzīvē un jaunrade ikdienā ļoti palīdz veicināt kultūru dialogu un veidot veselīgu sabiedrību; tomēr uzsver vajadzību ES finansēšanas instrumentos paredzēt pietiekamus resursus, lai ņemtu vērā mākslinieku paveiktā darba patieso un unikālo vērtību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda uz vajadzību veicināt sieviešu piekļuvi visām profesijām mākslas, kultūras un radošajās nozarēs un mudina dalībvalstis novērst šķēršļus, kas neļauj sievietēm ieņemt vadošus amatus kultūras iestādēs un fondos, akadēmijās un universitātēs; |
| --- | --- |

38.

Ekonomiskā dimensija

| 39. | uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveicina kultūras organizāciju izveide, nodrošinot stabilu, drošu un pastāvīgu finansiālo atbalstu; pauž nožēlu, ka, neraugoties uz kultūras ieguldījumu ES pievienoto vērtību, programmas “Radošā Eiropa” budžets veido tikai 0,15 % no ES kopējā budžeta un tikai 31 % no tā ir iezīmēts kultūrai; norāda, ka programmas “Radošā Eiropa” politikas jomas tiks paplašinātas; ņem vērā priekšlikumu par jauno daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un atzinīgi vērtē ierosināto finansējuma palielinājumu kā uzteicamu pirmo soli, bet prasa divkāršot jaunajai programmai “Radošā Eiropa” atvēlēto budžetu un uzlabot tās pieejamību mazākām organizācijām; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka programmas “Radošā Eiropa” popularitāte apvienojumā ar nepietiekamo finansējumu un administratīvo sarežģītību ir iemesls, kādēļ sekmīgo projektu īpatsvars tajā ir tikai 16,2 %, un norāda uz būtisku reģionālo un ģeogrāfisko nelīdzsvarotību atbalstu saņēmušo projektu ziņā; norāda, ka apvienojumā ar administratīvo sarežģītību tas ir apstāklis, kas rada vilšanos par programmu un ES rīcību kultūras jomā un attur daudzus kultūras un radošo nozaru pārstāvjus no pieteikšanās; tāpēc prasa pārskatīt atlases procesu, pamatojoties uz vidusposma novērtējuma ziņojumā konstatētajiem trūkumiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, cik svarīgi ir atvieglot un vienkāršot programmas “Radošā Eiropa” pieejamību maziem kultūras pakalpojumu sniedzējiem un MVU; šajā saistībā uzsver vajadzību ieviest īpašu budžeta līniju, kas rezervēta šiem pakalpojumu sniedzējiem un uzņēmumiem, jo īpaši tiem, kuri darbojas dabas katastrofu skartos apgabalos; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pauž nožēlu, ka Komisijas DFS priekšlikumā kultūras un mākslas nozare nav minēta lielākajā daļā politikas jomu, kuras tā veicina, tāpēc aicina Komisiju sadarbībā ar kultūras un radošajām nozarēm izstrādāt visaptverošas un saskaņotas stratēģijas kultūras un mākslas integrēšanai citās politikas jomās, īpašu uzmanību pievēršot finansējuma pieejamībai mazākām organizācijām; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver kultūras pārneses efektu un aicina Komisiju un dalībvalstis ziņot par to, cik liels finansējums tiek piešķirts kultūrai visās finansēšanas programmās, un nodrošināt, lai tas būtu vismaz 1 % no nākamās DFS; aicina ES reģionus kultūru, kultūras mantojumu un kultūras un radošās nozares atzīt par struktūrfondu prioritāti un mudina dalībvalstis kultūras dimensiju ietvert savu darbības programmu stratēģiskajos mērķos; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju izveidot “vienas pieturas aģentūras” portālu, kurā visi pašreizējie ES finansēšanas instrumenti būtu uzskaitīti lietotājdraudzīgā, visaptverošā un efektīvā veidā, sniedzot skaidrus lietošanas norādījumus un palīdzību; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju un dalībvalstis garantēt, lai pietiekami ES finansēšanas instrumentu resursi tiktu piešķirti, pamatojoties uz māksliniecisko un radošo projektu patieso vērtību; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst kultūras jomām, kas ir apdraudētas finansējuma vai uzmanības trūkuma dēļ, piemēram, dzejas mākslai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt katrai nozarei pielāgotu pieeju; norāda, ka dotācijām ir būtiska nozīme, ņemot vērā visu kultūras ekosistēmu, pareizi novērtējot nemateriālos aktīvus un atbalstot novatorisku mākslas un kultūras praksi; norāda, ka, lai gan tādi finanšu instrumenti kā garantijas, aizdevumi un pašu kapitāls ir piemēroti projektiem, kas rada peļņu, dotācijām būtu jāpaliek finansējuma galvenajam avotam, jo īpaši mazākiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju ziņot par kultūras un radošo nozaru finanšu garantiju mehānisma īstenošanu; pauž nožēlu par tā ierobežoto ģeogrāfisko pārklājumu un ierosina ļoti mazu dalībnieku gadījumā nodrošināt mikrofinansējumu, ņemot vērā, ka kultūras un radošās nozares pārsvarā veido MVU, no kuriem 95 % ir mikrouzņēmumi; uzsver vajadzību nodrošināt, lai bankas labāk novērtētu autortiesības un nemateriālos aktīvus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mudina turpināt attīstīt iniciatīvu “Eiropas kultūras galvaspilsētas” un ilgtspējīgu kultūras tūrismu, sadarbībā ar kultūras nozari, kopienām, iedzīvotājiem un UNESCO nosakot kultūras mantojuma vietas un sadarbībā ar Eiropas Padomi izstrādājot kultūras maršrutus; aicina popularizēt ES reģionus kā Eiropas izcilākos tūrisma galamērķus (EDEN); |
| --- | --- |

49.

Digital4Culture

| 50. | norāda, ka digitālā revolūcija ir radikāli pārveidojusi veidu, kā tiek ražoti, izplatīti un baudīti mākslas un kultūras darbi, sniedzot iespējas, bet vienlaikus sarežģījot mākslinieku un radošu darbu veidotāju jau tā saspringtos darba apstākļus un apdraudot viņu ekonomisko izdzīvošanu; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošinātu taisnīgu atlīdzību, pienācīgus darba apstākļus un labklājības sistēmu modernizāciju kultūras un radošo nozaru pārstāvjiem, kā arī mākslinieku statusa atzīšanu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atzīst digitālo tehnoloģiju pozitīvo ieguldījumu kultūras, mākslinieciskā, radošā un audiovizuālā satura un pakalpojumu saglabāšanas iespēju un pieejamības veicināšanā un paplašināšanā, piemēram, izmantojot paplašināto vai virtuālo realitāti un cilvēka un mašīnas saskarnes, kā arī izglītojošu un aprakstošu videospēļu ražošanu un kultūras mantojuma mākoņpakalpojuma izveidi; šajā saistībā aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sinerģiju šajā jomā, jo īpaši ar programmām “Digitālā Eiropa” un “Apvārsnis Eiropa”; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzskata, ka kultūras un radošo nozaru ieņēmumu pamatā ir autortiesību aizsardzība, un atzinīgi vērtē ierosināto jauno autortiesību direktīvu un tajā paredzētos pasākumus ar mērķi aizsargāt ziņu izdevējus, novērst vērtības plaisu starp radošajām nozarēm un digitālajām platformām, palielināt pārredzamību un līdzsvaru autoru un izpildītāju līgumattiecībās un pasargāt no intelektuālā īpašuma konfiskācijas; uzsver, ka ir būtiski izveidot taisnīgu digitālo tirgu, kurā radošu darbu veidotāji saņem taisnīgu atlīdzību; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai digitālajām platformām, kas aktīvi piedalās ar autortiesībām aizsargāta satura izplatīšanā, veicināšanā un monetizēšanā, būtu skaidrs pienākums iegūt licences no tiesību īpašniekiem un taisnīgi samaksāt māksliniekiem, autoriem, ziņu izdevējiem, producentiem, žurnālistiem un radošu darbu veidotājiem par viņu darba digitālu izmantošanu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver vajadzību saglabāt saikni starp Eiropas darba kārtību kultūrai un Digitālo programmu, lai pastiprinātu pašreizējo sinerģiju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atgādina, cik svarīgi ir veicināt datu aizsardzību un digitālo un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, it īpaši nepilngadīgo vidū, jo tas ir efektīvākais risinājums, kā cita starpā novērst manipulācijas tiešsaistē un vēršanos pret konkrētām personām; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka ir ļoti svarīgi kultūras darbiniekiem nodrošināt pienācīgas digitālās prasmes un kompetences, lai veicinātu kultūras mantojuma popularizēšanu un vēlamā rezultāta sasniegšanu; |
| --- | --- |

56.

Ārējā dimensija

| 57. | pauž nožēlu, ka Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam kā mērķis nav iekļauta kultūras aizsardzība un veicināšana; uzsver, ka kultūra ir ilgtspējīgas attīstības un kultūru dialoga virzītājspēks un ka, ņemot vērā programmas “Radošā Eiropa” kaimiņattiecību un starptautisko dimensiju, varētu izmantot sinerģiju; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par starptautisko kultūras attiecību stratēģijas īstenošanu un palielināt resursus ES kultūras veicināšanas iniciatīvu un projektu delegācijām, arī sadarbībā ar Eiropas Savienības valstu kultūras institūtiem (EUNIC); |
| --- | --- |

58.

| 59. | atbalsta Padomes iniciatīvu izstrādāt visaptverošu pieeju starptautiskajām kultūras attiecībām un aicina visās ES delegācijās izveidot kultūras kontaktpunktus, pienācīgi apmācīt ierēdņus un iesaistīt vietējos dalībniekus, pilsonisko sabiedrību un starptautiskos kultūras tīklus, tostarp sagatavošanās darbībā attiecībā uz Eiropas kultūras namiem; atkārtoti aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu ik pēc diviem gadiem ziņot par starptautisko kultūras attiecību stratēģijas īstenošanas gaitu; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  OV C 377 E, 7.12.2012., 142. lpp.

(2)  OV C 93, 9.3.2016., 95. lpp.

(3)  OV C 238, 6.7.2018., 28. lpp.

(4)  OV C 247 E, 15.10.2009., 25. lpp.

(5)  OV C 125 E, 22.5.2008., 223. lpp.

(6)  OV C 377 E, 7.12.2012., 135. lpp.

(7)  OV C 316, 22.9.2017., 88. lpp.

(8)  OV C 11, 12.1.2018., 16. lpp.

(9)  OV C 58, 15.2.2018., 57. lpp.

(10)  OV C 247 E, 15.10.2009., 32. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0262.

(12)  OV C 263, 25.7.2018., 19. lpp.

(13)  OV L 347, 20.12.2013., 221. lpp.

(14)  OV C 287, 29.11.2007., 1. lpp.

(15)  OV C 463, 23.12.2014., 4. lpp.

(16)  OV C 172, 27.5.2015., 13. lpp.

---

Trešdiena, 2018. gada 12. decembra

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/39

---

P8_TA(2018)0511

Vienotā tirgus pasākumu kopums

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par vienotā tirgus pasākumu kopumu (2018/2903(RSP))

(2020/C 388/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. oktobra ziņojumu “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. oktobra ziņojumu “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” (COM(2015)0550),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 28. oktobra darba dokumentu “Ziņojums par vienotā tirgus integrāciju un konkurētspēju ES un tās dalībvalstīs” (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 28. oktobra darba dokumentu “Ziņojums par vienotā tirgus integrāciju un konkurētspēju ES un tās dalībvalstīs” (SWD(2015)0203),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. maija paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. maija paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015)0192),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu “Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu “Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” (COM(2011)0206),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu “II vienotā tirgus akts. Kopā jaunai izaugsmei” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu “II vienotā tirgus akts. Kopā jaunai izaugsmei” (COM(2012)0573),

| — | ņemot vērā Mario Monti 2010. gada 9. maija ziņojumu Komisijas priekšsēdētājam “Jauna vienotā tirgus stratēģija — Eiropas ekonomikas un sabiedrības rīcībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mario Monti 2010. gada 9. maija ziņojumu Komisijas priekšsēdētājam “Jauna vienotā tirgus stratēģija — Eiropas ekonomikas un sabiedrības rīcībā”,

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. marta rezolūciju par vienotā tirgus pārvaldību 2015. gada Eiropas pusgadā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. marta rezolūciju par vienotā tirgus pārvaldību 2015. gada Eiropas pusgadā (1),

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pasūtīto 2014. gada septembra pētījumu “Eiropas integrācijas trūkuma radītās izmaksas vienotajā tirgū”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pasūtīto 2014. gada septembra pētījumu “Eiropas integrācijas trūkuma radītās izmaksas vienotajā tirgū”,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pasūtīto 2016. gada janvāra pētījumu “Vienotā tirgus izveides pabeigšanas stratēģija: triljona euro bonuss”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pasūtīto 2016. gada janvāra pētījumu “Vienotā tirgus izveides pabeigšanas stratēģija: triljona euro bonuss”,

| — | ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par netarifu šķēršļiem vienotajā tirgū (2), kas balstījās uz Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par netarifu šķēršļiem vienotajā tirgū (2), kas balstījās uz Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu,

| — | ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par vienotā tirgus stratēģiju (3), kas balstījās uz Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par vienotā tirgus stratēģiju (3), kas balstījās uz Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 10. maija paziņojumu par digitālā vienotā tirgus stratēģijas īstenošanas vidusposma pārskatu “Satīklots digitālais vienotais tirgus visiem” (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 10. maija paziņojumu par digitālā vienotā tirgus stratēģijas īstenošanas vidusposma pārskatu “Satīklots digitālais vienotais tirgus visiem” (COM(2017)0228),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. novembra paziņojumu “Vienotais tirgus mainīgajā pasaulē — unikāls instruments, kam vajadzīgas atjaunotas politiskas saistības” (COM(2018)0772), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. novembra paziņojumu “Vienotais tirgus mainīgajā pasaulē — unikāls instruments, kam vajadzīgas atjaunotas politiskas saistības” (COM(2018)0772),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā vienotais tirgus līdz šim ir bijis un joprojām ir Eiropas integrācijas stūrakmens un augsti konkurētspējīga sociālā tirgus ekonomika, kā arī izaugsmes un nodarbinātības dzinējspēks; tā kā tas tika uzsvērts arī nesen notikušajās sarunās par Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES; |
| --- | --- |

A.

tā kā vienotais tirgus līdz šim ir bijis un joprojām ir Eiropas integrācijas stūrakmens un augsti konkurētspējīga sociālā tirgus ekonomika, kā arī izaugsmes un nodarbinātības dzinējspēks; tā kā tas tika uzsvērts arī nesen notikušajās sarunās par Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES;

| B. | tā kā pasaule piedzīvo strauju un būtisku pārmaiņu procesu, kas ietekmē arī ES vienoto tirgu; |
| --- | --- |

B.

tā kā pasaule piedzīvo strauju un būtisku pārmaiņu procesu, kas ietekmē arī ES vienoto tirgu;

| C. | tā kā vienotais tirgus pilnībā neizmanto savu potenciālu; |
| --- | --- |

C.

tā kā vienotais tirgus pilnībā neizmanto savu potenciālu;

| D. | tā kā vienoto tirgu nevar uzskatīt par tikai ekonomisku jautājumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā vienoto tirgu nevar uzskatīt par tikai ekonomisku jautājumu;

| E. | tā kā saskaņā ar Parlamenta veikto pētījumu gaidāmais ieguvums no vienotā tirgus izveides pabeigšanas ir EUR 1 triljons, palielinot kopējo IKP visā Savienībā, tostarp nodrošinot ievērojamus ieguvumus pakalpojumu nozarē; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Parlamenta veikto pētījumu gaidāmais ieguvums no vienotā tirgus izveides pabeigšanas ir EUR 1 triljons, palielinot kopējo IKP visā Savienībā, tostarp nodrošinot ievērojamus ieguvumus pakalpojumu nozarē;

| F. | tā kā ir nepieciešama stratēģiska un visaptveroša pieeja un tā kā, reaģējot uz izvirzītajiem uzdevumiem, ir jāveic vienādā mērā gan politiski, gan tehniski pasākumi; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir nepieciešama stratēģiska un visaptveroša pieeja un tā kā, reaģējot uz izvirzītajiem uzdevumiem, ir jāveic vienādā mērā gan politiski, gan tehniski pasākumi;

| G. | tā kā nesenās transponēšanas pazīmes nav nomierinošas; tā kā Komisijas paziņojumā par vienoto tirgu mainīgajā pasaulē norādīts, ka attiecībā uz 16 direktīvām, kas bija jātransponē no 2017. gada decembra līdz 2018. gada maijam, 2018. gada jūnijā transponēšanas deficīts bija 25 %; |
| --- | --- |

G.

tā kā nesenās transponēšanas pazīmes nav nomierinošas; tā kā Komisijas paziņojumā par vienoto tirgu mainīgajā pasaulē norādīts, ka attiecībā uz 16 direktīvām, kas bija jātransponē no 2017. gada decembra līdz 2018. gada maijam, 2018. gada jūnijā transponēšanas deficīts bija 25 %;

| 1. | atzinīgi vērtē vispārējos mērķus Komisijas paziņojumā par vienoto tirgu mainīgā pasaulē — tikai dažus mēnešus pirms Eiropas vēlēšanām 2019. gadā un vienotā tirgus 25. gadadienas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka labi funkcionējošs vienotais tirgus ir viens no galvenajiem Eiropas Savienības pamatiem un tādēļ vienotā tirgus padziļināšana būtu atkal jāizvirza par politiskās darba kārtības prioritāti, jo tā veicina Eiropas brīvību, iespējas un labklājību, rada īpašas tiesības un pienākumus iedzīvotājiem, darba ņēmējiem, patērētājiem, uzņēmējiem un uzņēmumiem un sniedz ieguvumus vairāk nekā 500 miljoniem eiropiešu un vairāk nekā 21 miljonam MVU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka nekavējoties ir jāizskauž atlikušie nepamatotie šķēršļi vienotajam tirgum, lai strauji gūtu taustāmus rezultātus tādās jomās kā izaugsme, inovācija, darbvietu radīšana, izvēles nodrošināšana patērētājiem un jauni uzņēmējdarbības modeļi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka Savienībai ir jāstrādā pie tā, lai nodrošinātu, ka pakalpojumu sniegšanas brīvībai tiek piešķirta tāda pati prioritāte kā preču brīvai apritei vienotajā tirgū; uzsver, ka pakalpojumu brīva aprite ir daudz mazāk attīstīta nekā preču brīva aprite; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka, lai gan tarifu šķēršļi vienotajā tirgū ir atcelti, tomēr joprojām pastāv liels skaits dažādu nepamatotu netarifu šķēršļu; uzsver, ka, lai novērstu šos nepamatotos šķēršļus, vienotā tirgus stiprināšanai ir nepieciešama steidzama rīcība gan ES, gan valstu līmenī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka vienotā tirgus dziļākai integrācijai ir nepieciešama lielāka politiskā drosme un apņēmība nekā pirms 25 gadiem un lielāki centieni novērst atšķirību starp retoriku un rezultātiem un likvidēt tā nepilnības; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ir pārliecināts, ka, lai panāktu dziļāku integrāciju, ir svarīgi nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kas attiecas uz visiem dalībniekiem visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatē, ka tikai 7 % MVU piedāvā preces un pakalpojumus tiešsaistē klientiem citās dalībvalstīs un tikai 15 % patērētāju izmanto šo iespēju, un norāda, ka, pabeidzot digitālā vienotā tirgus izveidi, varētu iegūt vairāk nekā 415 miljardus EUR un varētu radīt jaunas darbvietas šajā jomā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka šie dati skaidri parāda, ka ir steidzami jāturpina strādāt pie tā, lai digitālā joma būtu pilnībā pieejama iedzīvotājiem un uzņēmumiem un lai uzlabotu patērētāju uzticēšanos digitālajai dimensijai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina izbeigt digitālā vienotā tirgus novecojušo nodalīšanu no bezsaistes vienotā tirgus, jo digitālie risinājumi ir mūsdienu ekonomikas un tās sniegto produktu un pakalpojumu neatņemama daļa un ikvienam vienotā tirgus aspektam vajadzētu būt digitāli piemērotam; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju turpināt darbu ceļā uz digitālā vienotā tirgus izveides pabeigšanu ar vērienīgiem priekšlikumiem nolūkā izveidot modernus un efektīvus kopīgus noteikumus, lai aizsargātu patērētājus, palīdzētu publiskās pārvaldes iestādēm, uzlabotu Eiropas uzņēmumu un MVU konkurētspēju un radītu godīgu konkurenci; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka, lai aizsargātu un padziļinātu vienoto tirgu, ir būtiski stingri aizstāvēt četras brīvības, proti, personu brīvu pārvietošanos un pakalpojumu, preču un kapitāla brīvu apriti — gan fiziski, gan tiešsaistē, un ka visiem ES dalībniekiem ir jāievēro kopīgi saskaņotie noteikumi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka jaunajiem tiesību aktiem būtu konsekventi jāatspoguļo vērienīgais tirgus integrācijas mērķis, nepieciešamība likvidēt nepamatotos regulatīvos un administratīvos šķēršļus un nepieciešamība ņemt vērā nākotnes vajadzības; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka uz vienoto tirgu arvien vairāk izdara spiedienu valstu noteikumi, kas ir pretrunā tā pamatā esošajiem principiem, jo īpaši valsts līmeņa noteikumi, kas ietekmē preču un pakalpojumu brīvu apriti; atzīst, ka nepamatoti un nesamērīgi valstu pasākumi, kā arī nesaskaņoti pasākumi var apdraudēt vienotā tirgus vienotību un efektivitāti; tomēr atgādina, ka daži pasākumi var būt leģitīmi un nepieciešami, lai aizsargātu Līgumos noteiktos sabiedrības interešu mērķus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai noteikumi praksē tiktu īstenoti: iedzīvotāji un uzņēmumi var izmantot daudzās vienotā tirgus sniegtās priekšrocības tikai tad, ja kopīgi pieņemtie noteikumi faktiski darbojas praksē un sniedz labumu iedzīvotājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina Komisiju labāk izmantot esošos instrumentus, lai vērstos pret tādiem valstu noteikumiem, kas neatbilst vienotā tirgus tiesību aktiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzīst, ka vienotā tirgus pārvaldības struktūra noteikti ir jāstiprina, lai nodrošinātu efektīvus uzraudzības mehānismus un atklātu vienotā tirgus tiesību aktu neatbilstīgu transponēšanu vai neatbilstīgu īstenošanu un piemērošanu, tādējādi nodrošinot, ka vajadzības gadījumā tiek piemērotas pienākumu neizpildes procedūras; |
| --- | --- |

17.

| 18. | stingri atbalsta Komisijas aicinājumu Eiropadomei veltīt valstu vai valdību vadītāju līmenī padziļinātu diskusiju par vienoto tirgu visās tā dimensijās, lai noteiktu kopīgas prioritātes rīcībai un piemērotus mehānismus, kas atbilstu tik ļoti vajadzīgajām jaunajām politiskajām saistībām attiecībā uz vienoto tirgu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina nākamo Komisiju, ņemot vērā gaidāmo 2019.–2024. gada politisko pilnvaru termiņu, vērienīgi plānot vienotā tirgus darbības; pauž nožēlu par to, ka Komisija vairākus leģislatīvos priekšlikumus iesniedza pārāk vēlu, lai abi likumdevēji varētu pienācīgi ar tiem strādāt un pieņemt tos līdz pilnvaru termiņa beigām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Eiropadomi izvirzīt jaunu apņemšanos līdz 2025. gadam pabeigt vienotā tirgus izveidi, tostarp paredzot jaunu publisku darbības grafiku, kā Eiropas līderi to izdarīja 1985. gadā; tomēr pauž nopietnas bažas par to, ka vairāki leģislatīvie priekšlikumi ir pilnībā bloķēti Padomē, kas nav spējusi pieņemt nostāju attiecībā uz tiem; aicina Padomi izbeigt šo situāciju, kas kaitē gan mūsu iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina Komisijai un Padomei par šo iestāžu atbildību vienotā tirgus jomā, jo īpaši attiecībā pret Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OV C 316, 30.8.2016., 98. lpp.

(2)  OV C 76, 28.2.2018., 105. lpp.

(3)  OV C 76, 28.2.2018., 112. lpp.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/42 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/42

---

P8_TA(2018)0512

Īpašās komitejas terorisma jautājumos konstatējumi un ieteikumi

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par Īpašās komitejas terorisma jautājumos konstatējumiem un ieteikumiem (2018/2044(INI))

(2020/C 388/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2017. gada 6. jūlija lēmumu par īpašās komitejas terorisma jautājumos izveidi, tās pienākumiem, skaitlisko sastāvu un pilnvaru laiku (1), kas pieņemts saskaņā ar Reglamenta 197. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 6. jūlija lēmumu par īpašās komitejas terorisma jautājumos izveidi, tās pienākumiem, skaitlisko sastāvu un pilnvaru laiku (1), kas pieņemts saskaņā ar Reglamenta 197. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Īpašās komitejas terorisma jautājumos ziņojumu (A8-0374/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Īpašās komitejas terorisma jautājumos ziņojumu (A8-0374/2018),

Preambula

| A. | tā kā Savienības pamatā ir tādas vērtības kā cilvēka cieņa, brīvība, vienlīdzība un solidaritāte, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, kā arī demokrātijas un tiesiskuma princips; tā kā terorisma akti ir viens no būtiskākajiem minēto vispārējo vērtību un principu pārkāpumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienības pamatā ir tādas vērtības kā cilvēka cieņa, brīvība, vienlīdzība un solidaritāte, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, kā arī demokrātijas un tiesiskuma princips; tā kā terorisma akti ir viens no būtiskākajiem minēto vispārējo vērtību un principu pārkāpumiem;

| B. | tā kā ES būtu jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu fizisko un garīgo integritāti saviem iedzīvotājiem, kurus apdraud teroristi; tā kā cīņā pret terorismu galvenā uzmanība ir jāvelta cietušajiem; tā kā sabiedrībām ir jāaizsargā, jāatzīst, jāatbalsta terorismā cietušie un jāatlīdzina viņiem radītie zaudējumi; tā kā Pamattiesību hartas 6. pantā paredzētas gan tiesības uz brīvību, gan arī tiesības uz drošību, kas papildina viena otru; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES būtu jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu fizisko un garīgo integritāti saviem iedzīvotājiem, kurus apdraud teroristi; tā kā cīņā pret terorismu galvenā uzmanība ir jāvelta cietušajiem; tā kā sabiedrībām ir jāaizsargā, jāatzīst, jāatbalsta terorismā cietušie un jāatlīdzina viņiem radītie zaudējumi; tā kā Pamattiesību hartas 6. pantā paredzētas gan tiesības uz brīvību, gan arī tiesības uz drošību, kas papildina viena otru;

| C. | tā kā, reaģējot uz teroristu draudiem, vienmēr būtu pilnībā jāievēro principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā, jāievēro pamattiesības un brīvības, kā arī principi, kas atzīti jo īpaši Pamattiesību hartā, ņemot vērā iespējamo ietekmi uz nevainīgiem cilvēkiem, kas veido iedzīvotāju lielāko daļu; |
| --- | --- |

C.

tā kā, reaģējot uz teroristu draudiem, vienmēr būtu pilnībā jāievēro principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā, jāievēro pamattiesības un brīvības, kā arī principi, kas atzīti jo īpaši Pamattiesību hartā, ņemot vērā iespējamo ietekmi uz nevainīgiem cilvēkiem, kas veido iedzīvotāju lielāko daļu;

| D. | tā kā ir jānosoda visi terorisma veidi un tā izpausmes neatkarīgi no nodarījuma veicēja, vietas un nolūka, jo tas ir viens no visnopietnākajiem draudiem starptautiskajam mieram un drošībai; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir jānosoda visi terorisma veidi un tā izpausmes neatkarīgi no nodarījuma veicēja, vietas un nolūka, jo tas ir viens no visnopietnākajiem draudiem starptautiskajam mieram un drošībai;

| E. | tā kā terorisma radītais apdraudējums pēdējos gados ir pieaudzis un strauji attīstījies; tā kā teroristu uzbrukumi ir dziļi skāruši mūs visus un ir atņēmuši dzīvību un radījuši ievainojumus daudziem nevainīgiem cilvēkiem; tā kā terorisma pārrobežu rakstura dēļ ir vajadzīga stingri koordinēta reakcija un sadarbība dalībvalstīs un starp tām, ar kompetentajām Savienības aģentūrām un struktūrām un starp tām, kā arī ar attiecīgajām trešām valstīm; |
| --- | --- |

E.

tā kā terorisma radītais apdraudējums pēdējos gados ir pieaudzis un strauji attīstījies; tā kā teroristu uzbrukumi ir dziļi skāruši mūs visus un ir atņēmuši dzīvību un radījuši ievainojumus daudziem nevainīgiem cilvēkiem; tā kā terorisma pārrobežu rakstura dēļ ir vajadzīga stingri koordinēta reakcija un sadarbība dalībvalstīs un starp tām, ar kompetentajām Savienības aģentūrām un struktūrām un starp tām, kā arī ar attiecīgajām trešām valstīm;

Institucionālais satvars

| F. | tā kā vienas dalībvalsts drošība ir visas Savienības drošība; tā kā terorisma radītajiem draudiem ir vajadzīga holistiska pieeja, kas saista iekšējo un ārējo drošību un nodrošina koordināciju valstu un Eiropas līmenī; tā kā ES un dalībvalstis ir guvušas panākumus cīņā pret šiem draudiem, taču diemžēl šo progresu drīzāk ir panācis notikumu radītais spiediens, nevis proaktīvi pasākumi, un visās dalībvalstīs nav panākts vienāds progress; |
| --- | --- |

F.

tā kā vienas dalībvalsts drošība ir visas Savienības drošība; tā kā terorisma radītajiem draudiem ir vajadzīga holistiska pieeja, kas saista iekšējo un ārējo drošību un nodrošina koordināciju valstu un Eiropas līmenī; tā kā ES un dalībvalstis ir guvušas panākumus cīņā pret šiem draudiem, taču diemžēl šo progresu drīzāk ir panācis notikumu radītais spiediens, nevis proaktīvi pasākumi, un visās dalībvalstīs nav panākts vienāds progress;

| G. | tā kā saskaņā ar LES 4. panta 2. punktu un LESD 73. pantu valsts drošība ir tikai katras dalībvalsts atbildībā, tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4. panta 3. punktu un 42. pantu Savienība un dalībvalstis cita citai palīdz, pildot uzdevumus, kas izriet no Līgumiem; tā kā valsts drošību aizvien vairāk ietekmē tās plašākā Eiropas dimensija; tā kā valsts drošība nav definēta ES līmenī, tādējādi dalībvalstīm atstājot plašu rīcības brīvību; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar LES 4. panta 2. punktu un LESD 73. pantu valsts drošība ir tikai katras dalībvalsts atbildībā, tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4. panta 3. punktu un 42. pantu Savienība un dalībvalstis cita citai palīdz, pildot uzdevumus, kas izriet no Līgumiem; tā kā valsts drošību aizvien vairāk ietekmē tās plašākā Eiropas dimensija; tā kā valsts drošība nav definēta ES līmenī, tādējādi dalībvalstīm atstājot plašu rīcības brīvību;

| H. | tā kā tajā pašā LESD 4. panta 2. punktā brīvības, drošības un tiesiskuma telpa ir atzīta par Savienības un dalībvalstu dalītās kompetences telpu; tā kā ES ir īpašas pilnvaras attiecībā uz dalībvalstu koordinēšanas un sadarbības atvieglošanu un veicināšanu, cita starpā uz dalībvalstu tiesību aktu un prakses saskaņošanu; tā kā ES darbības pilnvaras ir noteiktas LESD 67. pantā, lai nodrošinātu “augstu drošības līmeni ar noziedzības novēršanas un apkarošanas pasākumiem”; |
| --- | --- |

H.

tā kā tajā pašā LESD 4. panta 2. punktā brīvības, drošības un tiesiskuma telpa ir atzīta par Savienības un dalībvalstu dalītās kompetences telpu; tā kā ES ir īpašas pilnvaras attiecībā uz dalībvalstu koordinēšanas un sadarbības atvieglošanu un veicināšanu, cita starpā uz dalībvalstu tiesību aktu un prakses saskaņošanu; tā kā ES darbības pilnvaras ir noteiktas LESD 67. pantā, lai nodrošinātu “augstu drošības līmeni ar noziedzības novēršanas un apkarošanas pasākumiem”;

| I. | tā kā ES dalībvalstu un dažu trešo valstu drošības un izlūkošanas aģentūras efektīvi sadarbojas terorisma apkarošanas grupā (TAG) — neformālā struktūrā ārpus ES —, kā arī divpusējā un daudzpusējā līmenī; tā kā TAG rīcībā ir platforma operatīvo izlūkdatu apmaiņai, kas ir uzlabojusi kopīgās izlūkošanas ātrumu un kvalitāti; tā kā ES ir izveidots struktūru kopums, kas pilnībā vai daļēji risina terorisma jautājumus, jo īpaši iesaistot Eiropola Eiropas Terorisma apkarošanas centru (ETAC) kā galveno centru tiesībaizsardzības informācijas apmaiņai un sadarbībai terorisma apkarošanas jomā ES līmenī un ES Izlūkošanas un situāciju centru (INTCEN) kā stratēģiskās izlūkošanas vārteju no izlūkošanas un drošības dienestiem uz ES, ar kura starpniecību TAG informācija nokļūst pie Eiropas politikas veidotājiem, un šo procesu veicina Eiropas Terorisma apkarošanas koordinators; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES dalībvalstu un dažu trešo valstu drošības un izlūkošanas aģentūras efektīvi sadarbojas terorisma apkarošanas grupā (TAG) — neformālā struktūrā ārpus ES —, kā arī divpusējā un daudzpusējā līmenī; tā kā TAG rīcībā ir platforma operatīvo izlūkdatu apmaiņai, kas ir uzlabojusi kopīgās izlūkošanas ātrumu un kvalitāti; tā kā ES ir izveidots struktūru kopums, kas pilnībā vai daļēji risina terorisma jautājumus, jo īpaši iesaistot Eiropola Eiropas Terorisma apkarošanas centru (ETAC) kā galveno centru tiesībaizsardzības informācijas apmaiņai un sadarbībai terorisma apkarošanas jomā ES līmenī un ES Izlūkošanas un situāciju centru (INTCEN) kā stratēģiskās izlūkošanas vārteju no izlūkošanas un drošības dienestiem uz ES, ar kura starpniecību TAG informācija nokļūst pie Eiropas politikas veidotājiem, un šo procesu veicina Eiropas Terorisma apkarošanas koordinators;

| J. | tā kā dažādo īpatnību un ģeogrāfiskās prerogatīvas dēļ robeža starp ES un valsts pilnvarām ne vienmēr ir skaidra, tādējādi uzsverot abu valdības līmeņu sadarbības svarīgo nozīmi; tā kā reģionālā, valsts, ES un starptautiskā līmeņa dalībnieku dažādās funkcijas cīņā pret terorismu, tostarp kompetenču pārklāšanās un nepietiekami nodalītās pilnvaras, formālo un neformālo sadarbības un informācijas apmaiņas forumu daudzveidība, kā arī kompetenču dalījums dažādu reģionālo un valsts aģentūru starpā, tiesībaizsardzības iestāžu un izlūkošanas iestāžu starpā, kā arī ES un dalībvalstu starpā, pasvītro atbildes uz terorisma draudiem koordinēšanas, efektivitātes un saskaņošanas sarežģītību un var apgrūtināt šo procesu; |
| --- | --- |

J.

tā kā dažādo īpatnību un ģeogrāfiskās prerogatīvas dēļ robeža starp ES un valsts pilnvarām ne vienmēr ir skaidra, tādējādi uzsverot abu valdības līmeņu sadarbības svarīgo nozīmi; tā kā reģionālā, valsts, ES un starptautiskā līmeņa dalībnieku dažādās funkcijas cīņā pret terorismu, tostarp kompetenču pārklāšanās un nepietiekami nodalītās pilnvaras, formālo un neformālo sadarbības un informācijas apmaiņas forumu daudzveidība, kā arī kompetenču dalījums dažādu reģionālo un valsts aģentūru starpā, tiesībaizsardzības iestāžu un izlūkošanas iestāžu starpā, kā arī ES un dalībvalstu starpā, pasvītro atbildes uz terorisma draudiem koordinēšanas, efektivitātes un saskaņošanas sarežģītību un var apgrūtināt šo procesu;

| K. | tā kā drošības savienības komisāram ir būtiska nozīme, lai saskaņotu Komisijas politikas izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un izvērtēšanu; tā kā drošības savienības komisāra amata izveide liecina par ES apņemšanos veicināt un atbalstīt sadarbību dalībvalstu starpā iekšējās drošības jautājumos, kā arī saskaņot terorisma apkarošanas tiesību aktus un nodrošināt labāku sadarbību tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu iestāžu starpā, vienlaikus pilnībā respektējot dalībvalstu pilnvaras šo jautājumu risināšanā saskaņā ar Līgumiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā drošības savienības komisāram ir būtiska nozīme, lai saskaņotu Komisijas politikas izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un izvērtēšanu; tā kā drošības savienības komisāra amata izveide liecina par ES apņemšanos veicināt un atbalstīt sadarbību dalībvalstu starpā iekšējās drošības jautājumos, kā arī saskaņot terorisma apkarošanas tiesību aktus un nodrošināt labāku sadarbību tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu iestāžu starpā, vienlaikus pilnībā respektējot dalībvalstu pilnvaras šo jautājumu risināšanā saskaņā ar Līgumiem;

| L. | tā kā Eiropas Savienības terorisma apkarošanas koordinatoram ir liela nozīme ES terorisma apkarošanas stratēģijas īstenošanas uzraudzībā; tā kā ES terorisma apkarošanas koordinators, īstenojot pilnvaras, kuras ir noteikusi Eiropadome, nodrošina stratēģijas īstenošanu un novērtēšanu un darba koordināciju Savienībā, kā arī veicina saziņu starp Savienību un trešām valstīm; tā kā ES terorisma apkarošanas koordinators sniedz vērtīgas konsultācijas ES iestādēm, aģentūrām un dalībvalstīm, uztur sakarus ar tām un palīdz stiprināt to savstarpējo koordinēšanu; tā kā viņa pilnvaras un statuss tomēr ir slikti definēts; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas Savienības terorisma apkarošanas koordinatoram ir liela nozīme ES terorisma apkarošanas stratēģijas īstenošanas uzraudzībā; tā kā ES terorisma apkarošanas koordinators, īstenojot pilnvaras, kuras ir noteikusi Eiropadome, nodrošina stratēģijas īstenošanu un novērtēšanu un darba koordināciju Savienībā, kā arī veicina saziņu starp Savienību un trešām valstīm; tā kā ES terorisma apkarošanas koordinators sniedz vērtīgas konsultācijas ES iestādēm, aģentūrām un dalībvalstīm, uztur sakarus ar tām un palīdz stiprināt to savstarpējo koordinēšanu; tā kā viņa pilnvaras un statuss tomēr ir slikti definēts;

| M. | tā kā 2017. gada 6. jūlijā Parlaments izveidoja pagaidu Īpašo komiteju terorisma jautājumos (TERR), lai nodrošinātu Parlamenta viedokli attiecībā uz pašreizējā terorisma apkarošanas režīma praktiskām un likumdošanas nepilnībām, kuru dēļ bija iespējami nesenie teroristu uzbrukumi ES, un sniegtu ieteikumus, kas palīdzētu novērst terorisma draudus ES līmenī; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2017. gada 6. jūlijā Parlaments izveidoja pagaidu Īpašo komiteju terorisma jautājumos (TERR), lai nodrošinātu Parlamenta viedokli attiecībā uz pašreizējā terorisma apkarošanas režīma praktiskām un likumdošanas nepilnībām, kuru dēļ bija iespējami nesenie teroristu uzbrukumi ES, un sniegtu ieteikumus, kas palīdzētu novērst terorisma draudus ES līmenī;

| N. | tā kā Eiropas Prokuratūrai, ko paredzēts izveidot saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939, tiks uzticēts svarīgs uzdevums izmeklēt noziedzīgus nodarījumus, kas skar ES finanšu intereses; tā kā tās izveide un finanšu resursu piešķiršana šai jaunajai struktūrai nedrīkst negatīvi ietekmēt pašreizējo struktūru, piemēram, Eurojust, spēju atbalstīt dalībvalstu centienus cīņā pret terorismu; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Prokuratūrai, ko paredzēts izveidot saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939, tiks uzticēts svarīgs uzdevums izmeklēt noziedzīgus nodarījumus, kas skar ES finanšu intereses; tā kā tās izveide un finanšu resursu piešķiršana šai jaunajai struktūrai nedrīkst negatīvi ietekmēt pašreizējo struktūru, piemēram, Eurojust, spēju atbalstīt dalībvalstu centienus cīņā pret terorismu;

| O. | tā kā no 88 juridiski saistošiem terorisma apkarošanas pasākumiem, kas ierosināti laikposmā no 2001. gada septembra līdz 2013. gada vasarai, tikai vienai ceturtdaļai ir veikts ietekmes novērtējums un tikai trīs no tiem iesniegti sabiedriskai apspriešanai (2); tā kā šis rādītājs pēdējos gados ir uzlabojies un jaunākajām iniciatīvām, ko Komisija iesniegusi 2017. un 2018. gadā, bija pievienots vajadzīgais pamatojums; tā kā Komisija, 2015. gadā pieņemot labāka regulējuma programmu, ir stiprinājusi arī savu politiku attiecībā uz apspriešanos ar ieinteresētajām personām; tā kā, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un veicot ietekmes novērtējumus, terorisma apkarošanas pasākumi varētu būt efektīvāki un saskanīgāki; |
| --- | --- |

O.

tā kā no 88 juridiski saistošiem terorisma apkarošanas pasākumiem, kas ierosināti laikposmā no 2001. gada septembra līdz 2013. gada vasarai, tikai vienai ceturtdaļai ir veikts ietekmes novērtējums un tikai trīs no tiem iesniegti sabiedriskai apspriešanai (2); tā kā šis rādītājs pēdējos gados ir uzlabojies un jaunākajām iniciatīvām, ko Komisija iesniegusi 2017. un 2018. gadā, bija pievienots vajadzīgais pamatojums; tā kā Komisija, 2015. gadā pieņemot labāka regulējuma programmu, ir stiprinājusi arī savu politiku attiecībā uz apspriešanos ar ieinteresētajām personām; tā kā, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un veicot ietekmes novērtējumus, terorisma apkarošanas pasākumi varētu būt efektīvāki un saskanīgāki;

| P. | tā kā Komisijas veiktajā ES drošības politikas vispusīgajā izvērtējumā kā viena no drošības savienības problēmām minēta nepilnīga īstenošana; |
| --- | --- |

P.

tā kā Komisijas veiktajā ES drošības politikas vispusīgajā izvērtējumā kā viena no drošības savienības problēmām minēta nepilnīga īstenošana;

| Q. | tā kā terorisma apkarošanas pasākumu izvērtēšanai ir ļoti būtiska nozīme, lai novērtētu to efektivitāti, piemērotību, saskaņotību un pamattiesību ievērošanu un lai noteiktu, vai trūkumu novēršanai ir vajadzīgi papildu pasākumi; tā kā pastāv atšķirība starp īstenošanas līmeņa uzraudzību un īstenoto pasākumu patieso efektivitāti; tā kā laikposmā no 2001. līdz 2016. gadam tika sagatavoti 17 īstenošanas uzraudzības un novērtējuma ziņojumi salīdzinājumā ar 10 terorisma apkarošanas stratēģijām un 55 tiesību aktiem un nesaistošiem pasākumiem; tā kā ir būtiski, lai dalībvalstis ātri īstenotu ES tiesību aktus drošības jomā un tādējādi panāktu, ka ES pretpasākumu klāsts ir bez trūkumiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā terorisma apkarošanas pasākumu izvērtēšanai ir ļoti būtiska nozīme, lai novērtētu to efektivitāti, piemērotību, saskaņotību un pamattiesību ievērošanu un lai noteiktu, vai trūkumu novēršanai ir vajadzīgi papildu pasākumi; tā kā pastāv atšķirība starp īstenošanas līmeņa uzraudzību un īstenoto pasākumu patieso efektivitāti; tā kā laikposmā no 2001. līdz 2016. gadam tika sagatavoti 17 īstenošanas uzraudzības un novērtējuma ziņojumi salīdzinājumā ar 10 terorisma apkarošanas stratēģijām un 55 tiesību aktiem un nesaistošiem pasākumiem; tā kā ir būtiski, lai dalībvalstis ātri īstenotu ES tiesību aktus drošības jomā un tādējādi panāktu, ka ES pretpasākumu klāsts ir bez trūkumiem;

Terorisma draudi

| R. | tā kā pēdējos gados ES dalībvalstis ir piedzīvojušas nopietnus teroristu uzbrukumus; tā kā visnāvējošākos uzbrukumus ir organizējuši vai uz tiem aicinājuši džihādistu grupējumi, piemēram, organizācija “Islāma valsts” vai “Al-Qaeda”; tā kā šos teroristu grupējumus (3) un viņu darbības dažkārt ir atbalstījušas konkrētas valstis; tā kā bažas rada arī galēji labēji, galēji kreisi un etniski nacionālistiski un separātiski vardarbīga ekstrēmisma uzskati, kuru mērķis ir, nelikumīgi izmantojot vardarbību, iznīcināt ES demokrātijas vērtības un sistēmu, ko regulē tiesiskums; |
| --- | --- |

R.

tā kā pēdējos gados ES dalībvalstis ir piedzīvojušas nopietnus teroristu uzbrukumus; tā kā visnāvējošākos uzbrukumus ir organizējuši vai uz tiem aicinājuši džihādistu grupējumi, piemēram, organizācija “Islāma valsts” vai “Al-Qaeda”; tā kā šos teroristu grupējumus (3) un viņu darbības dažkārt ir atbalstījušas konkrētas valstis; tā kā bažas rada arī galēji labēji, galēji kreisi un etniski nacionālistiski un separātiski vardarbīga ekstrēmisma uzskati, kuru mērķis ir, nelikumīgi izmantojot vardarbību, iznīcināt ES demokrātijas vērtības un sistēmu, ko regulē tiesiskums;

| S. | tā kā dalībvalstis arvien vairāk apdraud galēji labējs vardarbīgs ekstrēmisms, kā arī neofašistu un neonacistu vardarbība, kas vērsta pret politiskajiem oponentiem, bēgļiem un imigrantiem, etniskajām un reliģiskajām minoritātēm, LGBTQI cilvēkiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, aktīvistiem un tiesībaizsardzības iestāžu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā dalībvalstis arvien vairāk apdraud galēji labējs vardarbīgs ekstrēmisms, kā arī neofašistu un neonacistu vardarbība, kas vērsta pret politiskajiem oponentiem, bēgļiem un imigrantiem, etniskajām un reliģiskajām minoritātēm, LGBTQI cilvēkiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, aktīvistiem un tiesībaizsardzības iestāžu pārstāvjiem;

| T. | tā kā, lai gan vairākums ES 2017. gadā veikto teroristu uzbrukumi tika atzīti par separātistu uzbrukumiem (137 no 205), Eiropola 2018. gada ziņojumā par terorisma situāciju un tendencēm (TE-SAT) ir skaidri norādīts, ka neviena no darbībām, par kurām ziņots teroristu kategorijā, nav bijusi ar tik letālu iznākumu un tādu ietekmi uz sabiedrību kopumā kā džihādistu teroristu veiktās darbības; tā kā pieaugošais atmaksas par terorismu risks rada nopietnas bažas, kas nebūtu jānovērtē par zemu; |
| --- | --- |

T.

tā kā, lai gan vairākums ES 2017. gadā veikto teroristu uzbrukumi tika atzīti par separātistu uzbrukumiem (137 no 205), Eiropola 2018. gada ziņojumā par terorisma situāciju un tendencēm (TE-SAT) ir skaidri norādīts, ka neviena no darbībām, par kurām ziņots teroristu kategorijā, nav bijusi ar tik letālu iznākumu un tādu ietekmi uz sabiedrību kopumā kā džihādistu teroristu veiktās darbības; tā kā pieaugošais atmaksas par terorismu risks rada nopietnas bažas, kas nebūtu jānovērtē par zemu;

| U. | tā kā, kamēr teroristu uzbrukums ir “plašs vai sistemātisks uzbrukums, kas vērsts pret civilajiem iedzīvotājiem”, uz teroristu veiktajām slepkavībām būtu jāattiecina un jāpiemēro 1998. gada 17. jūlija Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu 7. pants; |
| --- | --- |

U.

tā kā, kamēr teroristu uzbrukums ir “plašs vai sistemātisks uzbrukums, kas vērsts pret civilajiem iedzīvotājiem”, uz teroristu veiktajām slepkavībām būtu jāattiecina un jāpiemēro 1998. gada 17. jūlija Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu 7. pants;

| V. | tā kā norises un nestabilitāte Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā (MENA) ir radījušas iespēju organizācijai “Islāma valsts” un citiem teroristu grupējumiem nostiprināties valstīs, kuras robežojas ar ES, un vēl nepieredzētā daudzumā rekrutēt kaujiniekus no ES valstīm; tā kā tāpēc saikne starp iekšējo un ārējo drošību ir kļuvusi ciešāka; |
| --- | --- |

V.

tā kā norises un nestabilitāte Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā (MENA) ir radījušas iespēju organizācijai “Islāma valsts” un citiem teroristu grupējumiem nostiprināties valstīs, kuras robežojas ar ES, un vēl nepieredzētā daudzumā rekrutēt kaujiniekus no ES valstīm; tā kā tāpēc saikne starp iekšējo un ārējo drošību ir kļuvusi ciešāka;

| W. | tā kā tūkstošiem Eiropā dzimušu vai dzīvojošu iedzīvotāju ir pievienojušies organizācijai “Islāma valsts” terorisma darbībās Sīrijā un Irākā, taču pēc organizācijas “Islāma valsts” militārā sabrukuma tās teritorijā ir mainījusies stratēģija — ir samazinājies to personu skaits, kuras dodas uz šīm valstīm terorisma nolūkos, un teroristi džihādisti un tā dēvētās “gatavības vienības” ES tiek aicinātas veikt uzbrukumus savās izcelsmes valstīs vai dzīvesvietas valstīs; |
| --- | --- |

W.

tā kā tūkstošiem Eiropā dzimušu vai dzīvojošu iedzīvotāju ir pievienojušies organizācijai “Islāma valsts” terorisma darbībās Sīrijā un Irākā, taču pēc organizācijas “Islāma valsts” militārā sabrukuma tās teritorijā ir mainījusies stratēģija — ir samazinājies to personu skaits, kuras dodas uz šīm valstīm terorisma nolūkos, un teroristi džihādisti un tā dēvētās “gatavības vienības” ES tiek aicinātas veikt uzbrukumus savās izcelsmes valstīs vai dzīvesvietas valstīs;

| X. | tā kā nesenie uzbrukumi pierādīja, ka teroristu grupējumi joprojām visbiežāk izmanto šaujamieročus un sprāgstvielas; tā kā atsevišķas personas tomēr aizvien vairāk izmanto arī citu veidu ieročus un metodes, kas ir daudz vienkāršākas un grūtāk atklājamas, tiecoties izraisīt maksimālu skaitu nejaušu nāves gadījumu civilo iedzīvotāju vidū; |
| --- | --- |

X.

tā kā nesenie uzbrukumi pierādīja, ka teroristu grupējumi joprojām visbiežāk izmanto šaujamieročus un sprāgstvielas; tā kā atsevišķas personas tomēr aizvien vairāk izmanto arī citu veidu ieročus un metodes, kas ir daudz vienkāršākas un grūtāk atklājamas, tiecoties izraisīt maksimālu skaitu nejaušu nāves gadījumu civilo iedzīvotāju vidū;

| Y. | tā kā ārvalstu kaujinieku teroristu (ĀKT) un viņu ģimeņu atgriešanās rada īpašas problēmas saistībā ar drošību un radikalizāciju, jo īpaši bērni, kas atgriežas, rada īpašas problēmas, jo viņiem ir vajadzīga aizsardzība kā cietušajiem, bet viņi vienlaikus var kļūt arī par iespējamiem noziegumu izdarītājiem; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ārvalstu kaujinieku teroristu (ĀKT) un viņu ģimeņu atgriešanās rada īpašas problēmas saistībā ar drošību un radikalizāciju, jo īpaši bērni, kas atgriežas, rada īpašas problēmas, jo viņiem ir vajadzīga aizsardzība kā cietušajiem, bet viņi vienlaikus var kļūt arī par iespējamiem noziegumu izdarītājiem;

| Z. | tā kā dažas personas, kas atgriežas, ilgstoši tikušas pakļautas ideoloģiskai apstrādei un militārai apmācībai, izmantojot ieročus un sprāgstvielas, kā arī dažādas slēpšanās, uzbrukuma un cīņas taktikas, un dažos gadījumos ir izveidojušas sakarus ar citiem teroristiem, iespējams, bijušajiem ārvalstu kaujiniekiem, un kopā ar tiem veido starptautiskus tīklus (4); |
| --- | --- |

Z.

tā kā dažas personas, kas atgriežas, ilgstoši tikušas pakļautas ideoloģiskai apstrādei un militārai apmācībai, izmantojot ieročus un sprāgstvielas, kā arī dažādas slēpšanās, uzbrukuma un cīņas taktikas, un dažos gadījumos ir izveidojušas sakarus ar citiem teroristiem, iespējams, bijušajiem ārvalstu kaujiniekiem, un kopā ar tiem veido starptautiskus tīklus (4);

| AA. | tā kā teroristu uzbrukumu izdarītāji ES ļoti bieži ir ES valstspiederīgie, nereti — otrās vai trešās paaudzes migranti, kuri ir auguši dalībvalstīs, kurām viņi uzbrūk, kā arī ārvalstnieki, kuri dažos gadījumos ilgu laiku ir dzīvojuši dalībvalstī, kas ir viņu uzbrukumu mērķis; |
| --- | --- |

AA.

tā kā teroristu uzbrukumu izdarītāji ES ļoti bieži ir ES valstspiederīgie, nereti — otrās vai trešās paaudzes migranti, kuri ir auguši dalībvalstīs, kurām viņi uzbrūk, kā arī ārvalstnieki, kuri dažos gadījumos ilgu laiku ir dzīvojuši dalībvalstī, kas ir viņu uzbrukumu mērķis;

| AB. | tā kā mūsu atvērtā sabiedrība un atvērtās robežas nav aizsargātas un teroristu grupējumi tās izmanto; tā kā teroristi ir izmantojuši migrantu un patvēruma meklētāju ceļus, lai, izmantojot pārvietošanās brīvību Eiropā, iekļūtu Eiropas valstīs; |
| --- | --- |

AB.

tā kā mūsu atvērtā sabiedrība un atvērtās robežas nav aizsargātas un teroristu grupējumi tās izmanto; tā kā teroristi ir izmantojuši migrantu un patvēruma meklētāju ceļus, lai, izmantojot pārvietošanās brīvību Eiropā, iekļūtu Eiropas valstīs;

| AC. | tā kā ir dokumentēti gadījumi (5), kad organizācijas “Islāma valsts” teroristu Sīrijas vai Irākas teritorijā veiktos smagos noziegumos cietušie — paši uzskatot, ka ir drošībā, — ir atkal satikuši savus mocītājus uz ES zemes, kur abi ir prasījuši aizsardzību; |
| --- | --- |

AC.

tā kā ir dokumentēti gadījumi (5), kad organizācijas “Islāma valsts” teroristu Sīrijas vai Irākas teritorijā veiktos smagos noziegumos cietušie — paši uzskatot, ka ir drošībā, — ir atkal satikuši savus mocītājus uz ES zemes, kur abi ir prasījuši aizsardzību;

| AD. | tā kā neatbilstīgo migrantu un bēgļu plūsma apdraud viņu integrāciju Eiropas sabiedrībā un ir vajadzīgi pastiprināti un īpaši uz sociālo un kultūras iekļautību vērsti ieguldījumi; |
| --- | --- |

AD.

tā kā neatbilstīgo migrantu un bēgļu plūsma apdraud viņu integrāciju Eiropas sabiedrībā un ir vajadzīgi pastiprināti un īpaši uz sociālo un kultūras iekļautību vērsti ieguldījumi;

| AE. | tā kā, lai veiktu uzbrukumu, var izmantot jaunas terorisma formas, tostarp kiberterorismu un masu iznīcināšanas ieročus, iespējams, saistībā ar jaunām tehniskām iekārtām, piemēram, droniem; tā kā jau ir bijis precedents — neizdevies uzbrukums, izmantojot ļoti toksisku bioloģisko aģentu ricīnu; tā kā ir bijuši vairāki gadījumi, kad teroristu grupējumi ir izmantojuši vai ir plānojuši izmantot ķīmiskus, bioloģiskus, radioloģiskus un kodola (CBRN) materiālus un sociālajos plašsaziņas līdzekļos ir dalījušies ar informāciju par uzbrukumu veikšanu, iespējamo taktiku un metodēm, kā arī par mērķiem; |
| --- | --- |

AE.

tā kā, lai veiktu uzbrukumu, var izmantot jaunas terorisma formas, tostarp kiberterorismu un masu iznīcināšanas ieročus, iespējams, saistībā ar jaunām tehniskām iekārtām, piemēram, droniem; tā kā jau ir bijis precedents — neizdevies uzbrukums, izmantojot ļoti toksisku bioloģisko aģentu ricīnu; tā kā ir bijuši vairāki gadījumi, kad teroristu grupējumi ir izmantojuši vai ir plānojuši izmantot ķīmiskus, bioloģiskus, radioloģiskus un kodola (CBRN) materiālus un sociālajos plašsaziņas līdzekļos ir dalījušies ar informāciju par uzbrukumu veikšanu, iespējamo taktiku un metodēm, kā arī par mērķiem;

| AF. | tā kā dalībvalstīm ir atšķirīgas stratēģijas reaģēšanai uz hibrīddraudiem un ar CBRN saistītiem draudiem un tāpēc arī atšķirīgs gatavības līmenis; |
| --- | --- |

AF.

tā kā dalībvalstīm ir atšķirīgas stratēģijas reaģēšanai uz hibrīddraudiem un ar CBRN saistītiem draudiem un tāpēc arī atšķirīgs gatavības līmenis;

| AG. | tā kā Eiropadome 2018. gada 28. jūnijā atzinīgi novērtēja Kopīgo paziņojumu par Eiropas noturību pret hibrīddraudiem un ar CBRN saistītiem draudiem, lai noteiktu jomas, kurās būtu jāpastiprina sadarbība, turpmāk padziļinot un stiprinot ES būtisko ieguldījumu šo draudu novēršanā, kā arī lai mudinātu dalībvalstis un Komisiju prioritārā kārtā pilnībā īstenot CBRN rīcības plānu; |
| --- | --- |

AG.

tā kā Eiropadome 2018. gada 28. jūnijā atzinīgi novērtēja Kopīgo paziņojumu par Eiropas noturību pret hibrīddraudiem un ar CBRN saistītiem draudiem, lai noteiktu jomas, kurās būtu jāpastiprina sadarbība, turpmāk padziļinot un stiprinot ES būtisko ieguldījumu šo draudu novēršanā, kā arī lai mudinātu dalībvalstis un Komisiju prioritārā kārtā pilnībā īstenot CBRN rīcības plānu;

| AH. | tā kā būtu piesardzīgi jāizturas pret politiskajām debatēm par terorisma draudiem vai aizbildināšanos ar terorisma draudiem, ko izmanto gan kreisā spārna, gan labā spārna aģitatori, lai novērstu sabiedrības polarizāciju un nevājinātu demokrātiju, sociālo kohēziju un cilvēktiesību ievērošanu un nekalpotu teroristu organizāciju mērķiem un interesēm; |
| --- | --- |

AH.

tā kā būtu piesardzīgi jāizturas pret politiskajām debatēm par terorisma draudiem vai aizbildināšanos ar terorisma draudiem, ko izmanto gan kreisā spārna, gan labā spārna aģitatori, lai novērstu sabiedrības polarizāciju un nevājinātu demokrātiju, sociālo kohēziju un cilvēktiesību ievērošanu un nekalpotu teroristu organizāciju mērķiem un interesēm;

| AI. | tā kā Eiropas 2015. gada aprīļa Drošības programmā tika uzsvērts, ka ir jārisina jautājums par saikni starp terorismu un organizēto noziedzību, uzsverot, ka organizētā noziedzība veicina terorismu, izmantojot dažādus kanālus, tostarp piegādājot ieročus, nodrošinot finansējumu narkotiku kontrabandas veidā un iefiltrējoties finanšu tirgos; |
| --- | --- |

AI.

tā kā Eiropas 2015. gada aprīļa Drošības programmā tika uzsvērts, ka ir jārisina jautājums par saikni starp terorismu un organizēto noziedzību, uzsverot, ka organizētā noziedzība veicina terorismu, izmantojot dažādus kanālus, tostarp piegādājot ieročus, nodrošinot finansējumu narkotiku kontrabandas veidā un iefiltrējoties finanšu tirgos;

| AJ. | tā kā tādas liela mēroga starptautiskas teroristu organizācijas kā “Islāma valsts” un “Al Qaeda” ir finansiāli pašpietiekamas un tā kā cita starpā preču, ieroču, izejvielu, degvielas, narkotiku, cigarešu un kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecība, kā arī cilvēku tirdzniecība, paverdzināšana, bērnu izmantošana, rekets un izspiešana ir neapstrīdami teroristu grupējumu finansējuma ieguves avoti; tā kā saikne starp organizēto noziedzību un teroristu grupējumiem ir ievērojams drošības apdraudējums; tā kā šie avoti varētu nodrošināt pastāvīgu finansējumu šo organizāciju noziedzīgajām darbībām nākotnē; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā tādas liela mēroga starptautiskas teroristu organizācijas kā “Islāma valsts” un “Al Qaeda” ir finansiāli pašpietiekamas un tā kā cita starpā preču, ieroču, izejvielu, degvielas, narkotiku, cigarešu un kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecība, kā arī cilvēku tirdzniecība, paverdzināšana, bērnu izmantošana, rekets un izspiešana ir neapstrīdami teroristu grupējumu finansējuma ieguves avoti; tā kā saikne starp organizēto noziedzību un teroristu grupējumiem ir ievērojams drošības apdraudējums; tā kā šie avoti varētu nodrošināt pastāvīgu finansējumu šo organizāciju noziedzīgajām darbībām nākotnē;

| AK. | tā kā ievērojamus riskus rada teroristu organizāciju un organizētās noziedzības grupējumu mijiedarbība, kas, nodrošinot loģistiku, rada iespēju ES dalībvalstīs izraisīt masveida negadījumus civilo iedzīvotāju vidū; tā kā ir maz tiesībaizsardzības iestāžu un izlūkošanas dienestu ziņojumu un nav pietiekami analizēta saikne starp organizēto noziedzību un terorismu; tā kā daudzās dalībvalstīs un ES līmenī bieži trūkst izmeklēšanas un tiesu iestāžu spēju, kas būtu koncentrētas uz organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

AK.

tā kā ievērojamus riskus rada teroristu organizāciju un organizētās noziedzības grupējumu mijiedarbība, kas, nodrošinot loģistiku, rada iespēju ES dalībvalstīs izraisīt masveida negadījumus civilo iedzīvotāju vidū; tā kā ir maz tiesībaizsardzības iestāžu un izlūkošanas dienestu ziņojumu un nav pietiekami analizēta saikne starp organizēto noziedzību un terorismu; tā kā daudzās dalībvalstīs un ES līmenī bieži trūkst izmeklēšanas un tiesu iestāžu spēju, kas būtu koncentrētas uz organizēto noziedzību;

| AL. | tā kā terorisms tiecas vājināt un sakaut demokrātiju; tā kā politiķi un valdības ir izšķirīgi svarīgi dalībnieki, cenšoties panākt plašu vienprātību un sociālo noturību, lai efektīvi aizsargātu mūsu demokrātiskās sistēmas; |
| --- | --- |

AL.

tā kā terorisms tiecas vājināt un sakaut demokrātiju; tā kā politiķi un valdības ir izšķirīgi svarīgi dalībnieki, cenšoties panākt plašu vienprātību un sociālo noturību, lai efektīvi aizsargātu mūsu demokrātiskās sistēmas;

Vardarbīgu ekstrēmismu un terorismu izraisošas radikalizācijas novēršana un apkarošana

| AM. | tā kā Radikalizācijas izpratnes tīkla (RIT) izcilības centrs piedāvā nozīmīgu platformu labākās prakses apmaiņai speciālistu, tostarp tiesībaizsardzības iestāžu, starpā un ir veicinājis būtiskas informācijas apkopošanu radikalizācijas novēršanas un apkarošanas jomā (6); |
| --- | --- |

AM.

tā kā Radikalizācijas izpratnes tīkla (RIT) izcilības centrs piedāvā nozīmīgu platformu labākās prakses apmaiņai speciālistu, tostarp tiesībaizsardzības iestāžu, starpā un ir veicinājis būtiskas informācijas apkopošanu radikalizācijas novēršanas un apkarošanas jomā (6);

| AN. | tā kā situācija katrā dalībvalstī ir citāda un tikko pārskatītā Eiropas stratēģijā cīņai pret radikalizāciju varētu atbalstīt dalībvalstu stratēģijas, kas ir svarīgas, jo nodrošina vispārēju programmu satvaru valsts un vietējā līmenī; tā kā šīm stratēģijām jābūt saskaņotām un efektīvām un tām ir vajadzīgs pietiekams finansējums vietējām pārvaldes iestādēm un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, lai šīs programmas varētu īstenot; |
| --- | --- |

AN.

tā kā situācija katrā dalībvalstī ir citāda un tikko pārskatītā Eiropas stratēģijā cīņai pret radikalizāciju varētu atbalstīt dalībvalstu stratēģijas, kas ir svarīgas, jo nodrošina vispārēju programmu satvaru valsts un vietējā līmenī; tā kā šīm stratēģijām jābūt saskaņotām un efektīvām un tām ir vajadzīgs pietiekams finansējums vietējām pārvaldes iestādēm un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, lai šīs programmas varētu īstenot;

| AO. | tā kā nav iespējams identificēt tikai vienu radikalizācijas ierosinātāju; tā kā tās faktori un ierosinātāji varētu būt, piemēram, sociālā kohēzija, politiskais konteksts, ekonomiskie apstākļi, reliģiskie un ideoloģiskie ideāli, personiskās traumas un psiholoģiskā neaizsargātība, kā arī apkārtne un tīkli; tā kā vēl pirms neilga laika dzimumu dimensija netika pietiekami novērtēta un tā kā pastāv maldīgs priekšstats par sieviešu iespējamo lomu; tā kā sievietes ne vienmēr ir pasīvi subjekti, bet darbojas arī kā mobilizētājas, vervētājas, līdzekļu vācējas un pat veic terorisma aktus; |
| --- | --- |

AO.

tā kā nav iespējams identificēt tikai vienu radikalizācijas ierosinātāju; tā kā tās faktori un ierosinātāji varētu būt, piemēram, sociālā kohēzija, politiskais konteksts, ekonomiskie apstākļi, reliģiskie un ideoloģiskie ideāli, personiskās traumas un psiholoģiskā neaizsargātība, kā arī apkārtne un tīkli; tā kā vēl pirms neilga laika dzimumu dimensija netika pietiekami novērtēta un tā kā pastāv maldīgs priekšstats par sieviešu iespējamo lomu; tā kā sievietes ne vienmēr ir pasīvi subjekti, bet darbojas arī kā mobilizētājas, vervētājas, līdzekļu vācējas un pat veic terorisma aktus;

| AP. | tā kā zemu ienākumu apkaimēs Eiropas pilsētās valda masveida bezdarbs, sistemātiski tiesiskuma pārkāpumi un noziedzība, radot labvēlīgu augsni reliģiskam ekstrēmismam un terorismam; tā kā, veicinot sociālo iekļautību un aktīvi popularizējot demokrātiskās vērtības, kas jāievēro visiem iedzīvotājiem, var palīdzēt mazināt atstumtības sajūtu un mazināt radikalizācijas risku; tā kā, lai cīnītos pret radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu, vajadzīga visu attiecīgo visos pārvaldības līmeņos (vietējā, reģionālā un valstu līmenī) iesaistīto dalībnieku cieša un koordinēta sadarbība, kā arī sadarbība ar pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru; |
| --- | --- |

AP.

tā kā zemu ienākumu apkaimēs Eiropas pilsētās valda masveida bezdarbs, sistemātiski tiesiskuma pārkāpumi un noziedzība, radot labvēlīgu augsni reliģiskam ekstrēmismam un terorismam; tā kā, veicinot sociālo iekļautību un aktīvi popularizējot demokrātiskās vērtības, kas jāievēro visiem iedzīvotājiem, var palīdzēt mazināt atstumtības sajūtu un mazināt radikalizācijas risku; tā kā, lai cīnītos pret radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu, vajadzīga visu attiecīgo visos pārvaldības līmeņos (vietējā, reģionālā un valstu līmenī) iesaistīto dalībnieku cieša un koordinēta sadarbība, kā arī sadarbība ar pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru;

| AQ. | tā kā eksperti norāda uz pozitīvo pieredzi, ko sniedz daudzu aģentūru pieeja, pievēršoties infrastruktūru veidošanai, kas, ņemot vērā dažādos apstākļus, kas izraisa radikalizāciju un apdraudētos sabiedrības locekļus, dažādām iestādēm un organizācijām dod iespēju dažādos līmeņos agrīnā posmā nodrošināt atbalstu tām personām un to ģimenēm, kuras var tikt pakļautas radikālisma ietekmei, un koncentrējoties uz policijas atbalsta funkciju, tādējādi stiprinot attiecības; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā eksperti norāda uz pozitīvo pieredzi, ko sniedz daudzu aģentūru pieeja, pievēršoties infrastruktūru veidošanai, kas, ņemot vērā dažādos apstākļus, kas izraisa radikalizāciju un apdraudētos sabiedrības locekļus, dažādām iestādēm un organizācijām dod iespēju dažādos līmeņos agrīnā posmā nodrošināt atbalstu tām personām un to ģimenēm, kuras var tikt pakļautas radikālisma ietekmei, un koncentrējoties uz policijas atbalsta funkciju, tādējādi stiprinot attiecības;

| AR. | tā kā kopienas policija palīdz labāk iepazīt neaizsargātas personas un uzturēt ar tām uzticības pilnas attiecības, kas balstītas savstarpējā cieņā starp attiecīgajām grupām, ar mērķi rīkoties, pirms notikusi radikalizācija, un novērst neuzticības rašanos pret valsti un iestādēm; |
| --- | --- |

AR.

tā kā kopienas policija palīdz labāk iepazīt neaizsargātas personas un uzturēt ar tām uzticības pilnas attiecības, kas balstītas savstarpējā cieņā starp attiecīgajām grupām, ar mērķi rīkoties, pirms notikusi radikalizācija, un novērst neuzticības rašanos pret valsti un iestādēm;

| AS. | tā kā līdz šim nav izmantota skaidra metodika, lai izvērtētu radikalizācijas novēršanas un apkarošanas projektu efektivitāti; |
| --- | --- |

AS.

tā kā līdz šim nav izmantota skaidra metodika, lai izvērtētu radikalizācijas novēršanas un apkarošanas projektu efektivitāti;

| AT. | tā kā, lai īstenotu radikalizācijas novēršanas un apkarošanas projektus Eiropas, dalībvalstu, reģionālā un vietējā līmenī, var izmantot vairākus Eiropas fondus un programmas; tā kā līdz 2020. gadam ES budžetā 314 miljoni EUR paredzēti radikalizācijas apkarošanas projektiem (7); tā kā pastāvīgi ir jāvērtē šo programmu efektivitāte; tā kā preventīvu radikalizācijas apkarošanas darbību efektivitātes mērīšana būtībā ir sarežģīta un tādēļ ir vajadzīga cieša sadarbība starp Komisiju, dalībvalstīm, atsevišķām ieinteresētajām personām un pētniekiem; |
| --- | --- |

AT.

tā kā, lai īstenotu radikalizācijas novēršanas un apkarošanas projektus Eiropas, dalībvalstu, reģionālā un vietējā līmenī, var izmantot vairākus Eiropas fondus un programmas; tā kā līdz 2020. gadam ES budžetā 314 miljoni EUR paredzēti radikalizācijas apkarošanas projektiem (7); tā kā pastāvīgi ir jāvērtē šo programmu efektivitāte; tā kā preventīvu radikalizācijas apkarošanas darbību efektivitātes mērīšana būtībā ir sarežģīta un tādēļ ir vajadzīga cieša sadarbība starp Komisiju, dalībvalstīm, atsevišķām ieinteresētajām personām un pētniekiem;

| AU. | tā kā Eiropols ir aprēķinājis, ka uz 2018. gadu ES ir aptuveni 30 000 radikalizētu džihādistu; |
| --- | --- |

AU.

tā kā Eiropols ir aprēķinājis, ka uz 2018. gadu ES ir aptuveni 30 000 radikalizētu džihādistu;

| AV. | tā kā daudzu ES dalībvalstu teritorijā aizvien biežāk novēro uz vardarbību aicinošu radikāli ekstrēmistisku propagandu, nereti drukātā formātā, mācību vai audiovizuālajā saturā, tostarp sociālajos plašsaziņas līdzekļos un satelīttelevīzijas kanālos; tā kā šāda propaganda ir pretrunā demokrātijai, tiesiskumam un cilvēktiesībām, apdraud plurālismu, veicina vardarbību un neiecietību pret citām reliģijām, ir atklāti antisemītiska, noliedz vīriešu un sieviešu līdztiesību un veicina reakcionāru kultūras un sabiedrības redzējumu; |
| --- | --- |

AV.

tā kā daudzu ES dalībvalstu teritorijā aizvien biežāk novēro uz vardarbību aicinošu radikāli ekstrēmistisku propagandu, nereti drukātā formātā, mācību vai audiovizuālajā saturā, tostarp sociālajos plašsaziņas līdzekļos un satelīttelevīzijas kanālos; tā kā šāda propaganda ir pretrunā demokrātijai, tiesiskumam un cilvēktiesībām, apdraud plurālismu, veicina vardarbību un neiecietību pret citām reliģijām, ir atklāti antisemītiska, noliedz vīriešu un sieviešu līdztiesību un veicina reakcionāru kultūras un sabiedrības redzējumu;

| AW. | tā kā atsevišķos grāmatu veikalos un tiešsaistē Eiropā ir pieejama galvenokārt naida runas piesātināta vahabītu un salāfistu literatūra; tā kā šī globalizētā un vienkāršotā islāma versija ir pretrunā musulmaņu kopienu praksei Eiropā un mazina to plašākas integrācijas iespējas; |
| --- | --- |

AW.

tā kā atsevišķos grāmatu veikalos un tiešsaistē Eiropā ir pieejama galvenokārt naida runas piesātināta vahabītu un salāfistu literatūra; tā kā šī globalizētā un vienkāršotā islāma versija ir pretrunā musulmaņu kopienu praksei Eiropā un mazina to plašākas integrācijas iespējas;

| AX. | tā kā radikālais islāma fundamentālisms tiecas panākt, lai reliģija dominētu visās dzīves jomās — privātajā, politiskajā un sociālajā —, un tā sekas varētu būt pret džihādistu vervētāju darbībām jutīgs komunitārisma veids; |
| --- | --- |

AX.

tā kā radikālais islāma fundamentālisms tiecas panākt, lai reliģija dominētu visās dzīves jomās — privātajā, politiskajā un sociālajā —, un tā sekas varētu būt pret džihādistu vervētāju darbībām jutīgs komunitārisma veids;

| AY. | tā kā visā Eiropā ir reģistrēts ievērojams skaits radikālu naida kurinātāju; tā kā naida kurinātāju izcelsmes valsts bieži vien nav ES, turklāt dažas kulta vietas saņem nepārredzamu finansējumu no trešām valstīm, daudzas no kurām pārvalda autoritāri un reliģiski režīmi, kas neatbilst demokrātijai, tiesiskumam un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

AY.

tā kā visā Eiropā ir reģistrēts ievērojams skaits radikālu naida kurinātāju; tā kā naida kurinātāju izcelsmes valsts bieži vien nav ES, turklāt dažas kulta vietas saņem nepārredzamu finansējumu no trešām valstīm, daudzas no kurām pārvalda autoritāri un reliģiski režīmi, kas neatbilst demokrātijai, tiesiskumam un cilvēktiesībām;

| AZ. | tā kā ES darbojas pašpasludināti reliģiski mācību centri, kuri izplata ekstrēmisma idejas un kuros nepilngadīgo, tostarp mazu bērnu, mācībās var izmantot mācību saturu, kurš ir pretrunā demokrātijai, tiesiskumam un cilvēktiesībām un kura saturs ir vardarbīgs; tā kā ekstrēmistu organizācijas, kas ir pamats teroristu vervēšanai, nereti izmanto jauniešu neaizsargātību, piesaistot viņus ar sociāliem un kultūras piedāvājumiem; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā ES darbojas pašpasludināti reliģiski mācību centri, kuri izplata ekstrēmisma idejas un kuros nepilngadīgo, tostarp mazu bērnu, mācībās var izmantot mācību saturu, kurš ir pretrunā demokrātijai, tiesiskumam un cilvēktiesībām un kura saturs ir vardarbīgs; tā kā ekstrēmistu organizācijas, kas ir pamats teroristu vervēšanai, nereti izmanto jauniešu neaizsargātību, piesaistot viņus ar sociāliem un kultūras piedāvājumiem;

| BA. | tā kā jo īpaši organizācijas “Islāma valsts” un arī citu lielu teroristu grupējumu rūpīgi izstrādātā terorisma popularizēšanas tiešsaistes komunikācijas stratēģija, kas cildina terorismu, veidota tā, lai līdzinātos pasaules “jauniešu kultūrai”, piemēram, tiešsaistes spēlēm, tādējādi izraisot lielu bērnu un jauniešu interesi; tā kā šis modelis viņus vilina arī ar sociālajām un kultūras iespējām; |
| --- | --- |

BA.

tā kā jo īpaši organizācijas “Islāma valsts” un arī citu lielu teroristu grupējumu rūpīgi izstrādātā terorisma popularizēšanas tiešsaistes komunikācijas stratēģija, kas cildina terorismu, veidota tā, lai līdzinātos pasaules “jauniešu kultūrai”, piemēram, tiešsaistes spēlēm, tādējādi izraisot lielu bērnu un jauniešu interesi; tā kā šis modelis viņus vilina arī ar sociālajām un kultūras iespējām;

| BB. | tā kā vairākās nesen veiktās izmeklēšanās ir parādīts, ka internets, proti, sociālie plašsaziņas līdzekļi, var būt radikalizācijas virzītājspēks, kura sekas var būt vardarbīgs ekstrēmisms, kā arī ksenofobisku grupējumu instruments naida runas un nelikumīga satura izplatīšanai, jo īpaši jauniešu vidū; |
| --- | --- |

BB.

tā kā vairākās nesen veiktās izmeklēšanās ir parādīts, ka internets, proti, sociālie plašsaziņas līdzekļi, var būt radikalizācijas virzītājspēks, kura sekas var būt vardarbīgs ekstrēmisms, kā arī ksenofobisku grupējumu instruments naida runas un nelikumīga satura izplatīšanai, jo īpaši jauniešu vidū;

| BC. | tā kā pēc vairākkārtējiem aicinājumiem vairāk iesaistīties cīņā pret terorismu lielie interneta uzņēmumi ir sākuši pildīt savus pienākumus; tā kā ES Interneta forumā, kas sāka darbību 2015. gadā, uzņēmumi sadarbojas, lai brīvprātīgi dzēstu ar terorismu saistīto saturu no savām tīmekļa vietnēm, ja uzskata, ka tas pārkāpj uzņēmumu noteikumus un nosacījumus; tā kā 2016. gada maijā tika ieviests lielo informācijas tehnoloģiju uzņēmumu rīcības kodekss, kas paredzēts, lai cīnītos pret nelikumīgu naida runu tiešsaistē; tā kā šī brīvprātīgā sadarbība tomēr nav pietiekama; |
| --- | --- |

BC.

tā kā pēc vairākkārtējiem aicinājumiem vairāk iesaistīties cīņā pret terorismu lielie interneta uzņēmumi ir sākuši pildīt savus pienākumus; tā kā ES Interneta forumā, kas sāka darbību 2015. gadā, uzņēmumi sadarbojas, lai brīvprātīgi dzēstu ar terorismu saistīto saturu no savām tīmekļa vietnēm, ja uzskata, ka tas pārkāpj uzņēmumu noteikumus un nosacījumus; tā kā 2016. gada maijā tika ieviests lielo informācijas tehnoloģiju uzņēmumu rīcības kodekss, kas paredzēts, lai cīnītos pret nelikumīgu naida runu tiešsaistē; tā kā šī brīvprātīgā sadarbība tomēr nav pietiekama;

| BD. | tā kā līdz 2018. gada otrā ceturkšņa beigām Eiropola Eiropas Savienības vienība ziņošanai par interneta saturu (ES IRU) jau ir izvērtējusi 54 752 satura vienības, kas 10 dažādās valodās publicētas 170 tiešsaistes platformās, pieņemot 52 716 lēmumus par dzēšanu, kuri sekmīgi tika izpildīti, ļaunprātīgi izmantotajiem TPS brīvprātīgi dzēšot 89,5 % satura (8); |
| --- | --- |

BD.

tā kā līdz 2018. gada otrā ceturkšņa beigām Eiropola Eiropas Savienības vienība ziņošanai par interneta saturu (ES IRU) jau ir izvērtējusi 54 752 satura vienības, kas 10 dažādās valodās publicētas 170 tiešsaistes platformās, pieņemot 52 716 lēmumus par dzēšanu, kuri sekmīgi tika izpildīti, ļaunprātīgi izmantotajiem TPS brīvprātīgi dzēšot 89,5 % satura (8);

| BE. | tā kā — lai gan ir gūti panākumi attiecībā uz tāda satura dzēšanu tiešsaistē, kas saistīts ar terorismu, uzņēmumu iesaistei jābūt aktīvākai; tā kā bieži vien informācija netiek dzēsta ne pilnīgi, ne laikus, ne pastāvīgi, proti, saturs tiek dzēsts vienā tīmekļa vietnē, bet saglabājas citā tīmekļa vietnē, kas pieder tam pašam uzņēmumam, vai kontam ļauj saglabāties un/vai parādīties no jauna pēc tam, kad tas ir ievietojis saturu, pārkāpjot uzņēmuma lietošanas noteikumus; tā kā jāuzlabo uzņēmumu un tiesībaizsardzības iestāžu visaptverošas ziņošanas efektivitāte; tā kā attiecīgajiem uzņēmumiem un lietotājiem vajadzētu būt iespējai lūgt tiesisko aizsardzību; |
| --- | --- |

BE.

tā kā — lai gan ir gūti panākumi attiecībā uz tāda satura dzēšanu tiešsaistē, kas saistīts ar terorismu, uzņēmumu iesaistei jābūt aktīvākai; tā kā bieži vien informācija netiek dzēsta ne pilnīgi, ne laikus, ne pastāvīgi, proti, saturs tiek dzēsts vienā tīmekļa vietnē, bet saglabājas citā tīmekļa vietnē, kas pieder tam pašam uzņēmumam, vai kontam ļauj saglabāties un/vai parādīties no jauna pēc tam, kad tas ir ievietojis saturu, pārkāpjot uzņēmuma lietošanas noteikumus; tā kā jāuzlabo uzņēmumu un tiesībaizsardzības iestāžu visaptverošas ziņošanas efektivitāte; tā kā attiecīgajiem uzņēmumiem un lietotājiem vajadzētu būt iespējai lūgt tiesisko aizsardzību;

| BF. | tā kā teroristu grupējumi, reaģējot uz to, ka lielāki uzņēmumi dzēš vairāk satura, aizvien biežāk izmanto jaunas un/vai mazākas platformas, kuras mazākā mērā piemērotas ar terorismu saistīto materiālu ātrai dzēšanai; tā kā, ņemot vērā šādu dažādošanu, izmantojot mazākas platformas, ir būtiski svarīgs papildu tehniskais atbalsts, lai, piemēram, ieviestu automatizētus platformu atpazīšanas rīkus, tādus, kā tēmturu tehnoloģija, kas ar augstu precizitātes līmeni spēj laikus identificēt ar terorismu saistītu saturu tiešsaistē un novērst tā publicēšanu; |
| --- | --- |

BF.

tā kā teroristu grupējumi, reaģējot uz to, ka lielāki uzņēmumi dzēš vairāk satura, aizvien biežāk izmanto jaunas un/vai mazākas platformas, kuras mazākā mērā piemērotas ar terorismu saistīto materiālu ātrai dzēšanai; tā kā, ņemot vērā šādu dažādošanu, izmantojot mazākas platformas, ir būtiski svarīgs papildu tehniskais atbalsts, lai, piemēram, ieviestu automatizētus platformu atpazīšanas rīkus, tādus, kā tēmturu tehnoloģija, kas ar augstu precizitātes līmeni spēj laikus identificēt ar terorismu saistītu saturu tiešsaistē un novērst tā publicēšanu;

| BG. | tā kā, izstrādājot jaunas tehnoloģijas un izmantojot mākslīgo intelektu un algoritmus, var ātri identificēt ar terorismu saistīto saturu tiešsaistē un ātri ziņot par to; tā kā automatizēto rīku izmantošana rada arī lielu viltus trāpījumu risku; |
| --- | --- |

BG.

tā kā, izstrādājot jaunas tehnoloģijas un izmantojot mākslīgo intelektu un algoritmus, var ātri identificēt ar terorismu saistīto saturu tiešsaistē un ātri ziņot par to; tā kā automatizēto rīku izmantošana rada arī lielu viltus trāpījumu risku;

| BH. | tā kā pētījumi un ziņojumi parāda, kā ieslodzījuma vietas viegli var pārvērsties par noziegumu un terora sasaistes mikrovidi, kurā notiek vervēšana un tīklu veidošana; tā kā stāvoklis daudzās ieslodzījuma vietās palielina un paātrina likumpārkāpēju radikalizācijas risku, apmācot terorismā un radot tam iespējas; tā kā daudzas personas, kuras izcieš sodu ieslodzījuma vietās, drīz tiks atbrīvotas un atgriezīsies savās kopienās, radot īpašas reintegrācijas problēmas un augstu atkārtotu likumpārkāpumu risku; tā kā šādu augsta riska likumpārkāpēju uzraudzība ir resursu ziņā ārkārtīgi intensīva dalībvalstu drošības dienestiem; tā kā ieslodzījuma vietu režīmam un riska pārvaldībai var būt liela nozīme šo draudu mazināšanā; tā kā, lai gan dalībvalstis atzīst, ka ir jācīnās pret radikalizācijas pieaugumu ieslodzījuma vietās, ir vajadzīgi efektīvāki pasākumi; |
| --- | --- |

BH.

tā kā pētījumi un ziņojumi parāda, kā ieslodzījuma vietas viegli var pārvērsties par noziegumu un terora sasaistes mikrovidi, kurā notiek vervēšana un tīklu veidošana; tā kā stāvoklis daudzās ieslodzījuma vietās palielina un paātrina likumpārkāpēju radikalizācijas risku, apmācot terorismā un radot tam iespējas; tā kā daudzas personas, kuras izcieš sodu ieslodzījuma vietās, drīz tiks atbrīvotas un atgriezīsies savās kopienās, radot īpašas reintegrācijas problēmas un augstu atkārtotu likumpārkāpumu risku; tā kā šādu augsta riska likumpārkāpēju uzraudzība ir resursu ziņā ārkārtīgi intensīva dalībvalstu drošības dienestiem; tā kā ieslodzījuma vietu režīmam un riska pārvaldībai var būt liela nozīme šo draudu mazināšanā; tā kā, lai gan dalībvalstis atzīst, ka ir jācīnās pret radikalizācijas pieaugumu ieslodzījuma vietās, ir vajadzīgi efektīvāki pasākumi;

Sadarbība un informācijas apmaiņa

Horizontāli jautājumi

| BI. | tā kā datu saglabāšana, pienācīgi ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, ir būtisks izmeklēšanas procesa aspekts; tā kā policija, tiesu iestādes un izlūkošanas dienesti parasti lielā mērā paļaujas uz saziņas datiem, lai sekmīgi turpinātu darbu; tā kā Īpašās komitejas terorisma jautājumos darbības laikā vairākkārt tika ierosināts jautājums par vajadzību pēc atbilstīga datu saglabāšanas režīma saistībā ar cīņu pret terorismu; |
| --- | --- |

BI.

tā kā datu saglabāšana, pienācīgi ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, ir būtisks izmeklēšanas procesa aspekts; tā kā policija, tiesu iestādes un izlūkošanas dienesti parasti lielā mērā paļaujas uz saziņas datiem, lai sekmīgi turpinātu darbu; tā kā Īpašās komitejas terorisma jautājumos darbības laikā vairākkārt tika ierosināts jautājums par vajadzību pēc atbilstīga datu saglabāšanas režīma saistībā ar cīņu pret terorismu;

| BJ. | tā kā šifrēšanas izmantošana, no vienas puses, būs ievērojams ieguldījums IT jomas drošībā, bet, no otras puses, to izmantos arī teroristi, lai aizsargātu savu saziņu vai uzglabātos datus, kas ievērojami apgrūtina tiesībaizsardzības iestāžu, drošības un izlūkošanas dienestu darbu, jo viņiem var tikt liegta iespēja veikt nozīmīgu izlūkošanu un piekļuvi pierādījumiem; tā kā šifrēšana rada īpaši lielas problēmas, ja pat atbildīgie tiešsaistes pakalpojumu sniedzēji nevēlas vai nespēj atšifrēt saziņu; |
| --- | --- |

BJ.

tā kā šifrēšanas izmantošana, no vienas puses, būs ievērojams ieguldījums IT jomas drošībā, bet, no otras puses, to izmantos arī teroristi, lai aizsargātu savu saziņu vai uzglabātos datus, kas ievērojami apgrūtina tiesībaizsardzības iestāžu, drošības un izlūkošanas dienestu darbu, jo viņiem var tikt liegta iespēja veikt nozīmīgu izlūkošanu un piekļuvi pierādījumiem; tā kā šifrēšana rada īpaši lielas problēmas, ja pat atbildīgie tiešsaistes pakalpojumu sniedzēji nevēlas vai nespēj atšifrēt saziņu;

Informācijas sistēmas

| BK. | tā kā esošās sistēmas veido sadrumstalotu satvaru, jaunās sistēmas tiek izstrādātas un joprojām notiek sarunas par priekšlikumiem jaunu sistēmu izveidei un priekšlikumiem īstenot reformas, lai novērstu konstatētās nepilnības un šķēršļus; tā kā šādu satvara sadrumstalotību ir veicinājuši vēsturiski faktori un reaģējoša pieeja jaunu tiesību aktu ierosināšanā un pieņemšanā; |
| --- | --- |

BK.

| BL. | tā kā kopš Parīzes uzbrukumiem 2015. gadā informācijas apmaiņa ir būtiski palielinājusies, taču saskaņā ar datiem par informācijas apmaiņu tikai dažas dalībvalstis atbild par lielu daļu pieejamā satura ES datubāzēs un meklējumos; |
| --- | --- |

BL.

| BM. | tā kā informācijas sistēmu pienācīgai darbībai ir vairāki šķēršļi, piemēram, īstenošanas pilnīgs trūkums vai nepilnīga īstenošana, zināšanu un/vai pietiekamas apmācības trūkums esošajās sistēmās, pietiekamu resursu, tostarp cilvēkresursu, vai atbilstīgas materiālās bāzes trūkums un slikta datu kvalitāte informācijas sistēmās; |
| --- | --- |

BM.

| BN. | tā kā informācijas sistēmas var iedalīt centralizētās un decentralizētās sistēmās — centralizētās sistēmas pārvalda ES un tās aģentūras, savukārt decentralizētās sistēmas — dalībvalstis; tā kā centralizētās informācijas sistēmas ietver Šengenas Informācijas sistēmu (SIS), vīzu informācijas sistēmu (VIS), pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmu (Eurodac), ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), ierosināto Eiropas ceļošanas un atļauju sistēmu (ETIAS), kā arī ierosināto Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu trešo valstu valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN); |
| --- | --- |

BN.

| BO. | tā kā decentralizētās informācijas apmaiņas sistēmas un mehānismus pārvalda dalībvalstu iestādes un cita starpā tās ir: Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēma (ECRIS), ko izmanto, lai apmainītos ar valstu sodāmības reģistru informāciju; ES pasažieru datu reģistru (PDR) sistēma, kas uzliek pienākumu aviosabiedrībām sniegt pasažieru datus dalībvalstu iestādēm visos lidojumos starp trešām valstīm un ES; iepriekšējas pasažieru informācijas (API) sistēma, kas apkopo informāciju par pasažieriem pirms ES ienākošiem lidojumiem; kā arī Prīmes sistēma DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datu apmaiņai; |
| --- | --- |

BO.

| BP. | tā kā SIS ir lielākā, plašāk izmantotā un efektīvākā Eiropas Savienības IT sistēma brīvības, drošības un tiesiskuma jomā un to atbalsta SIRENE biroju tīkls, nodrošinot ievērojamu pievienoto vērtību starptautiskās policijas sadarbības un robežkontroles jomā un jo īpaši cīņā pret terorismu; |
| --- | --- |

BP.

| BQ. | tā kā 2016. gadā veiktajā VIS novērtējumā tika konstatēts, ka piekļuve VIS tiesībaizsardzības nolūkos dalībvalstīs ir bijusi ierobežota un sadrumstalota; |
| --- | --- |

BQ.

| BR. | tā kā, neraugoties uz atkārtotiem aicinājumiem steidzami ieviest ES PDR, ne visas dalībvalstis ir vienlīdz lielā mērā iesaistījušās un vairums dalībvalstu nav ievērojušas šā tiesību akta transponēšanas termiņu; tā kā dalībvalstīm, kas ir nokavējušas šo transponēšanas termiņu, turpmāk nevilcinoties, būtu jāīsteno visi pasākumi, kas nepieciešami, lai nekavējoties pilnīgi ieviestu šo direktīvu; |
| --- | --- |

BR.

| BS. | tā kā tiek īstenoti vairāki izmēģinājuma projekti, lai novērstu decentralizētās ES PDR sistēmas nepilnības; tā kā ir ātri jāsniedz atbildes uz citu dalībvalstu pasažieru informācijas nodaļu (PIN) pieprasījumiem, un tas var radīt problēmas, jo šie pieprasījumi tiek apstrādāti manuāli; |
| --- | --- |

BS.

| BT. | tā kā Informācijas pārvaldības stratēģijas (IPS) 6. rīcības saraksta kontekstā pašlaik notiek divi izmēģinājuma projekti, kuru mērķis ir nodrošināt savstarpēju sasaisti ar decentralizētām sistēmām, proti, DAPA (datu apmaiņas procesu automatizēšana policijas reģistros) un QUEST (vaicāšana Eiropola sistēmās); tā kā sešas dalībvalstis jau ir iesaistītas izmēģinājuma projektā ADEP par policijas reģistru automatizētu pārsūtīšanu starp dažādām valstīm un šis projekts darbojas labi; tā kā šādi projekti palīdz nodrošināt reālus un praktiski izmantojamus risinājumus problēmām, ko rada decentralizētu informācijas sistēmu savstarpējas savienojamības trūkums, un veicina uzticēšanos un sadarbību starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

BT.

Sadarbspēja

| BU. | tā kā Komisija ir iesniegusi divus priekšlikumus regulējumam, ar ko izveido satvaru sadarbspējai starp esošajām un ierosinātajām centralizētajām informācijas sistēmām policijas un tiesu iestāžu sadarbības jomā, patvēruma un migrācijas jomā, kā arī robežu un vīzu jomā, proti, VIS, SIS, IIS un Eurodac, kā arī ETIAS un ECRIS-TCN, tiklīdz būs pieņemts attiecīgais juridiskais pamats; |
| --- | --- |

BU.

tā kā Komisija ir iesniegusi divus priekšlikumus regulējumam, ar ko izveido satvaru sadarbspējai starp esošajām un ierosinātajām centralizētajām informācijas sistēmām policijas un tiesu iestāžu sadarbības jomā, patvēruma un migrācijas jomā, kā arī robežu un vīzu jomā, proti, VIS, SIS, IIS un Eurodac, kā arī ETIAS un ECRIS-TCN, tiklīdz būs pieņemts attiecīgais juridiskais pamats;

| BV. | tā kā noziedzniekus vēl joprojām var reģistrēt ar dažādiem vārdiem dažādās datubāzēs, kas nav saistītas; tā kā tādēļ ir jāuzlabo ES pašreizējā datu pārvaldības arhitektūra, nodrošinot sadarbspēju, lai likvidētu “aklos punktus” un vairākas viltotas identitātes un vajadzīgajā brīdī sniegtu pareizo informāciju; |
| --- | --- |

BV.

tā kā noziedzniekus vēl joprojām var reģistrēt ar dažādiem vārdiem dažādās datubāzēs, kas nav saistītas; tā kā tādēļ ir jāuzlabo ES pašreizējā datu pārvaldības arhitektūra, nodrošinot sadarbspēju, lai likvidētu “aklos punktus” un vairākas viltotas identitātes un vajadzīgajā brīdī sniegtu pareizo informāciju;

| BW. | tā kā vienas dalībvalsts teritorijā valsts, reģionālā un vietējā līmenī var tikt izmantotas vairākas atsevišķas decentralizētas datubāzes, kas paredz ievadīt dažādus datus atšķirīgās sistēmās un izmantot sarežģītas procedūras vai neizmantot procedūras vispār, lai apmainītos ar datiem vai lai tos izmantotu attiecīgās iestādes dažādos līmeņos; |
| --- | --- |

BW.

tā kā vienas dalībvalsts teritorijā valsts, reģionālā un vietējā līmenī var tikt izmantotas vairākas atsevišķas decentralizētas datubāzes, kas paredz ievadīt dažādus datus atšķirīgās sistēmās un izmantot sarežģītas procedūras vai neizmantot procedūras vispār, lai apmainītos ar datiem vai lai tos izmantotu attiecīgās iestādes dažādos līmeņos;

| BX. | tā kā vienota ziņapmaiņas formāta, piemēram, vienota ziņojumu formāta (VZF) izmantošana ES līmenī veicinās datu un informācijas raitāku apmaiņu pušu un sadarbspējīgu sistēmu starpā; tā kā, nosakot vajadzību izmantot konkrētus VZF laukus īpašai apmaiņai, var uzlabot datu kvalitāti visās sistēmās, kuras izmanto ziņojumu apmaiņai; tā kā būtu jāveicina šāda vienota ziņojumu formāta izmantošana Eiropolā un Interpolā; |
| --- | --- |

BX.

tā kā vienota ziņapmaiņas formāta, piemēram, vienota ziņojumu formāta (VZF) izmantošana ES līmenī veicinās datu un informācijas raitāku apmaiņu pušu un sadarbspējīgu sistēmu starpā; tā kā, nosakot vajadzību izmantot konkrētus VZF laukus īpašai apmaiņai, var uzlabot datu kvalitāti visās sistēmās, kuras izmanto ziņojumu apmaiņai; tā kā būtu jāveicina šāda vienota ziņojumu formāta izmantošana Eiropolā un Interpolā;

| BY. | tā kā aģentūrai eu-LISA būtu jāievieš automatizēti datu kvalitātes kontroles mehānismi un procedūras, kā arī kopīgi datu kvalitātes rādītāji un informācijas sistēmās glabāto datu minimālie kvalitātes standarti; tā kā šādu datu kvalitātes standartu mērķim vajadzētu būt tādam, lai ES informācijas sistēmas un sadarbspējas komponenti varētu automātiski identificēt acīmredzami kļūdainus vai nekonsekventi ievadītus datus, lai izcelsmes dalībvalsts varētu pārbaudīt šos datus un veikt visas vajadzīgās korektīvās darbības; |
| --- | --- |

BY.

tā kā aģentūrai eu-LISA būtu jāievieš automatizēti datu kvalitātes kontroles mehānismi un procedūras, kā arī kopīgi datu kvalitātes rādītāji un informācijas sistēmās glabāto datu minimālie kvalitātes standarti; tā kā šādu datu kvalitātes standartu mērķim vajadzētu būt tādam, lai ES informācijas sistēmas un sadarbspējas komponenti varētu automātiski identificēt acīmredzami kļūdainus vai nekonsekventi ievadītus datus, lai izcelsmes dalībvalsts varētu pārbaudīt šos datus un veikt visas vajadzīgās korektīvās darbības;

Sadarbība un informācijas apmaiņa dalībvalstīs un starp dalībvalstīm

| BZ. | tā kā raitāku sadarbību bieži kavē organizatoriskas un juridiskas grūtības dažādo valsts, reģionālo un vietējo struktūru attiecībās pat dalībvalsts līmenī, piemēram: kompetenču pārklāšanās un nepietiekami nodalītas pilnvaras; nevēlēšanās apmainīties ar informāciju, jo tādējādi var tikt zaudēta atbildība vai būtiskas informācijas plūsmas; juridiskie šķēršļi informācijas apmaiņai starp dažādām iestādēm; dienestu obligāta savstarpējā sacensība, lai iegūtu resursus; kā arī tehniski šķēršļi informācijas apmaiņai; |
| --- | --- |

BZ.

tā kā raitāku sadarbību bieži kavē organizatoriskas un juridiskas grūtības dažādo valsts, reģionālo un vietējo struktūru attiecībās pat dalībvalsts līmenī, piemēram: kompetenču pārklāšanās un nepietiekami nodalītas pilnvaras; nevēlēšanās apmainīties ar informāciju, jo tādējādi var tikt zaudēta atbildība vai būtiskas informācijas plūsmas; juridiskie šķēršļi informācijas apmaiņai starp dažādām iestādēm; dienestu obligāta savstarpējā sacensība, lai iegūtu resursus; kā arī tehniski šķēršļi informācijas apmaiņai;

| CA. | tā kā datu piederības principam ir būtiska nozīme, lai panāktu terorisma apkarošanas iestāžu uzticēšanos informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un ar Eiropolu, izmantojot ES datubāzes; |
| --- | --- |

CA.

tā kā datu piederības principam ir būtiska nozīme, lai panāktu terorisma apkarošanas iestāžu uzticēšanos informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un ar Eiropolu, izmantojot ES datubāzes;

| CB. | tā kā izlūkošanas un tiesībaizsardzības informācijas apvienošana rada lielas juridiskas problēmas un risku, jo ir dažādi pārskatatbildības noteikumi, kurus piemēro abiem informācijas veidiem, tostarp tā rada risku, ka tiks apdraudētas aizdomās turēto pamattiesības uz taisnīgu tiesu, ja izlūkošanas informācija tiks izmantota kā pierādījums tiesvedībā; tā kā būtu jāizveido tiesiskais regulējums informācijas apmaiņai izlūkošanas un tiesībaizsardzības iestāžu starpā, jo īpaši tādēļ, ka izlūkošana ir nereti saistīta ar informāciju par personām, kuras vēl nav aizdomās turētie kriminālizmeklēšanā, taču varētu būt piederīgas teroristu tīkliem vai ir ārvalstu kaujinieki teroristi, kas atgriežas; tā kā šīs pielāgošanas dēļ tiesiskos standartus tomēr nedrīkst pazemināt; |
| --- | --- |

CB.

tā kā izlūkošanas un tiesībaizsardzības informācijas apvienošana rada lielas juridiskas problēmas un risku, jo ir dažādi pārskatatbildības noteikumi, kurus piemēro abiem informācijas veidiem, tostarp tā rada risku, ka tiks apdraudētas aizdomās turēto pamattiesības uz taisnīgu tiesu, ja izlūkošanas informācija tiks izmantota kā pierādījums tiesvedībā; tā kā būtu jāizveido tiesiskais regulējums informācijas apmaiņai izlūkošanas un tiesībaizsardzības iestāžu starpā, jo īpaši tādēļ, ka izlūkošana ir nereti saistīta ar informāciju par personām, kuras vēl nav aizdomās turētie kriminālizmeklēšanā, taču varētu būt piederīgas teroristu tīkliem vai ir ārvalstu kaujinieki teroristi, kas atgriežas; tā kā šīs pielāgošanas dēļ tiesiskos standartus tomēr nedrīkst pazemināt;

| CC. | tā kā policija un izlūkošanas iestādes saņem, apstrādā un pārsūta klasificētu un neklasificētu informāciju un tāpēc visiem šīs informācijas izmantošanas posmiem ir jāpiemēro atšķirīgi režīmi; tā kā ir arī jānošķir izlūkošanas informācija, t. i., informācija, ko apstrādā profesionāļi konkrētam nolūkam, un parastā informācija; tā kā ir jānošķir vismaz kriminālā izlūkošana, kas ir saistīta ar izmeklēšanu, ko policija veic krimināllietā, un izlūkošana drošības nolūkā, ko veic administratīvā kontekstā; |
| --- | --- |

CC.

tā kā policija un izlūkošanas iestādes saņem, apstrādā un pārsūta klasificētu un neklasificētu informāciju un tāpēc visiem šīs informācijas izmantošanas posmiem ir jāpiemēro atšķirīgi režīmi; tā kā ir arī jānošķir izlūkošanas informācija, t. i., informācija, ko apstrādā profesionāļi konkrētam nolūkam, un parastā informācija; tā kā ir jānošķir vismaz kriminālā izlūkošana, kas ir saistīta ar izmeklēšanu, ko policija veic krimināllietā, un izlūkošana drošības nolūkā, ko veic administratīvā kontekstā;

| CD. | tā kā izlūkošanas informācijai būtu jānodrošina īpašs, pat augstāks aizsardzības līmenis nekā policijas informācijai, jo izmantotās darba metodes atšķiras, piemēram, konfidenciālu informāciju vāc no avotiem un informatoriem, kuriem jāsaglabā anonimitāte, kā arī tai ir atšķirīgi mērķi, kuru dēļ vajadzīga īpaša piesardzība; |
| --- | --- |

CD.

tā kā izlūkošanas informācijai būtu jānodrošina īpašs, pat augstāks aizsardzības līmenis nekā policijas informācijai, jo izmantotās darba metodes atšķiras, piemēram, konfidenciālu informāciju vāc no avotiem un informatoriem, kuriem jāsaglabā anonimitāte, kā arī tai ir atšķirīgi mērķi, kuru dēļ vajadzīga īpaša piesardzība;

| CE. | tā kā iespējamo risinājumu varētu arī piedāvāt, valstu teritorijā izveidojot terorisma apkarošanas centrus vai vienības; tā kā šādi centri nodrošina iespēju dažādu dienestu pārstāvjiem regulāri sazināties savā starpā un apspriesties par iespējām uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu; tā kā tas palīdz veidot dienestu savstarpējo uzticēšanos un veicina labāku izpratni par to attiecīgajām darba metodēm un problēmām; |
| --- | --- |

CE.

tā kā iespējamo risinājumu varētu arī piedāvāt, valstu teritorijā izveidojot terorisma apkarošanas centrus vai vienības; tā kā šādi centri nodrošina iespēju dažādu dienestu pārstāvjiem regulāri sazināties savā starpā un apspriesties par iespējām uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu; tā kā tas palīdz veidot dienestu savstarpējo uzticēšanos un veicina labāku izpratni par to attiecīgajām darba metodēm un problēmām;

| CF. | tā kā drošības dienesti parasti sadarbojas un apmainās ar informāciju divpusējā vai daudzpusējā līmenī, proti, ar terorisma apkarošanas grupas (TAG) starpniecību un ar ES struktūrām ES Izlūkošanas un situāciju centrā, apmainoties ar stratēģiskiem izlūkdatiem; tā kā ir jārod praktisks risinājums, lai novērstu esošos trūkumus paralēlos risinājumos, ko izmanto tiesībaizsardzības iestādes un izlūkošanas iestādes, piemēram, apzinot konkrētas sadarbības jomas, lai nodrošinātu sistemātiskāku abu veidu iestāžu mijiedarbību un efektīvāku sadarbību, vienlaikus saglabājot to nošķirtību; |
| --- | --- |

CF.

tā kā drošības dienesti parasti sadarbojas un apmainās ar informāciju divpusējā vai daudzpusējā līmenī, proti, ar terorisma apkarošanas grupas (TAG) starpniecību un ar ES struktūrām ES Izlūkošanas un situāciju centrā, apmainoties ar stratēģiskiem izlūkdatiem; tā kā ir jārod praktisks risinājums, lai novērstu esošos trūkumus paralēlos risinājumos, ko izmanto tiesībaizsardzības iestādes un izlūkošanas iestādes, piemēram, apzinot konkrētas sadarbības jomas, lai nodrošinātu sistemātiskāku abu veidu iestāžu mijiedarbību un efektīvāku sadarbību, vienlaikus saglabājot to nošķirtību;

| CG. | tā kā informācijas apmaiņas procesā ir iespējams efektīvāk izmantot terorisma apkarošanas grupas (TAG) un ES Izlūkošanas un situāciju centra (ES INTCEN) struktūras; |
| --- | --- |

CG.

tā kā informācijas apmaiņas procesā ir iespējams efektīvāk izmantot terorisma apkarošanas grupas (TAG) un ES Izlūkošanas un situāciju centra (ES INTCEN) struktūras;

| CH. | tā kā dalībvalstu civilās un militārās drošības un izlūkošanas aģentūras regulāri savus izlūkdatus, tostarp ar terorismu saistītus datus, kopīgo ar ES Izlūkošanas un situāciju centru (ES INTCEN) Eiropas Ārējās darbības dienestā (EĀDD), kas dažādām ES lēmumu pieņemšanas struktūrām nodrošina izlūkdatu analīzi, agrīno brīdināšanu un situācijas apzināšanos; |
| --- | --- |

CH.

tā kā dalībvalstu civilās un militārās drošības un izlūkošanas aģentūras regulāri savus izlūkdatus, tostarp ar terorismu saistītus datus, kopīgo ar ES Izlūkošanas un situāciju centru (ES INTCEN) Eiropas Ārējās darbības dienestā (EĀDD), kas dažādām ES lēmumu pieņemšanas struktūrām nodrošina izlūkdatu analīzi, agrīno brīdināšanu un situācijas apzināšanos;

| CI. | tā kā, pēc trāpījuma iegūto informāciju paziņojot tikai dalībvalsts SIRENE birojam, kas saskaņā ar 36. pantu ir izdevis brīdinājumu, dažkārt var nebūt pietiekami, lai novērotu ar terorismu saistītu personu pārvietošanos vai iegūtu būtisku informāciju attiecībā uz šādām personām; tā kā varētu būt vajadzīga citu potenciāli iesaistīto dalībvalstu agrīna brīdināšana, piemēram, gadījumos, kad persona neatgriežas tieši izcelsmes dalībvalstī vai viņu pavada citas(-u) dalībvalsts(-u) valstspiederīgie, attiecībā uz kuriem brīdinājums nav izdots, jo šīs/šo dalībvalsts(-u) kompetentās iestādes par viņiem nav informētas; |
| --- | --- |

CI.

tā kā, pēc trāpījuma iegūto informāciju paziņojot tikai dalībvalsts SIRENE birojam, kas saskaņā ar 36. pantu ir izdevis brīdinājumu, dažkārt var nebūt pietiekami, lai novērotu ar terorismu saistītu personu pārvietošanos vai iegūtu būtisku informāciju attiecībā uz šādām personām; tā kā varētu būt vajadzīga citu potenciāli iesaistīto dalībvalstu agrīna brīdināšana, piemēram, gadījumos, kad persona neatgriežas tieši izcelsmes dalībvalstī vai viņu pavada citas(-u) dalībvalsts(-u) valstspiederīgie, attiecībā uz kuriem brīdinājums nav izdots, jo šīs/šo dalībvalsts(-u) kompetentās iestādes par viņiem nav informētas;

| CJ. | tā kā Apvienotās Karalistes valdība ES ir paudusi nodomu 2019. gada 29. martā izstāties no ES; tā kā tā tomēr ir izteikusi vēlēšanos turpināt sadarboties ar Eiropas Savienību drošības un terorisma apkarošanas jomā; tā kā Apvienotā Karaliste piedalās daudzos svarīgos ES tiesību instrumentos, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, un tai ir piekļuve daudzām ES informācijas apmaiņas sistēmām un datubāzēm, ES un Apvienotā Karaliste drošības un terorisma apkarošanas jomā ir savstarpēji cieši saistītas; tā kā ar ES būtu jāvienojas par visām lietām, kuru izskatīšana vēl nav pabeigta; tā kā visos nākamajos nolīgumos būtu jācenšas iekļaut noteikumus, kas nodrošinātu iespēju ES un Apvienotajai Karalistei turpināt vākt un analizēt būtiskus operatīvās izlūkošanas datus, kā arī apmainīties ar tiem, lai cīnītos pret smagiem noziegumiem; tā kā ar izstāšanās līgumu būtu jānodrošina netraucēts pārejas režīms un cik vien iespējams jānovērš operatīvās darbības trūkumi vai šķēršļi, kas samazina ES spēju efektīvi cīnīties pret organizēto noziedzību un terorismu; |
| --- | --- |

CJ.

tā kā Apvienotās Karalistes valdība ES ir paudusi nodomu 2019. gada 29. martā izstāties no ES; tā kā tā tomēr ir izteikusi vēlēšanos turpināt sadarboties ar Eiropas Savienību drošības un terorisma apkarošanas jomā; tā kā Apvienotā Karaliste piedalās daudzos svarīgos ES tiesību instrumentos, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, un tai ir piekļuve daudzām ES informācijas apmaiņas sistēmām un datubāzēm, ES un Apvienotā Karaliste drošības un terorisma apkarošanas jomā ir savstarpēji cieši saistītas; tā kā ar ES būtu jāvienojas par visām lietām, kuru izskatīšana vēl nav pabeigta; tā kā visos nākamajos nolīgumos būtu jācenšas iekļaut noteikumus, kas nodrošinātu iespēju ES un Apvienotajai Karalistei turpināt vākt un analizēt būtiskus operatīvās izlūkošanas datus, kā arī apmainīties ar tiem, lai cīnītos pret smagiem noziegumiem; tā kā ar izstāšanās līgumu būtu jānodrošina netraucēts pārejas režīms un cik vien iespējams jānovērš operatīvās darbības trūkumi vai šķēršļi, kas samazina ES spēju efektīvi cīnīties pret organizēto noziedzību un terorismu;

Sadarbība un informācijas apmaiņa ar ES aģentūrām

| CK. | tā kā dalībvalstu un ES aģentūru, kā arī aģentūru, it īpaši Eiropola un Eurojust, efektīvai un sistemātiskai sadarbībai terorisma apkarošanas jomā atbilstīgi to juridiskajām pilnvarām ir ļoti būtiska nozīme, lai efektīvāk atbalstītu centienus atklāt, novērst un izmeklēt teroristu uzbrukumus un saukt pie atbildības to rīkotājus; tā kā Eurojust ir iecēlusi prokuroru, kas specializējies terorisma apkarošanas jautājumos, lai izveidotu saikni ar Eiropola ETAC un tādējādi pastiprinātu sadarbību un informācijas apmaiņu starp abām aģentūrām; |
| --- | --- |

CK.

tā kā dalībvalstu un ES aģentūru, kā arī aģentūru, it īpaši Eiropola un Eurojust, efektīvai un sistemātiskai sadarbībai terorisma apkarošanas jomā atbilstīgi to juridiskajām pilnvarām ir ļoti būtiska nozīme, lai efektīvāk atbalstītu centienus atklāt, novērst un izmeklēt teroristu uzbrukumus un saukt pie atbildības to rīkotājus; tā kā Eurojust ir iecēlusi prokuroru, kas specializējies terorisma apkarošanas jautājumos, lai izveidotu saikni ar Eiropola ETAC un tādējādi pastiprinātu sadarbību un informācijas apmaiņu starp abām aģentūrām;

| CL. | tā kā informācijas apmaiņa ES aģentūru starpā nav optimāla, jo neizmanto vienus un tos pašus drošos saziņas kanālus; tā kā visām iestādēm kopīga droša saziņas kanāla ieviešana varētu atvieglot un uzlabot informācijas apmaiņu tādu aģentūru starpā kā ES INTCEN, Eiropols un Frontex; |
| --- | --- |

CL.

tā kā informācijas apmaiņa ES aģentūru starpā nav optimāla, jo neizmanto vienus un tos pašus drošos saziņas kanālus; tā kā visām iestādēm kopīga droša saziņas kanāla ieviešana varētu atvieglot un uzlabot informācijas apmaiņu tādu aģentūru starpā kā ES INTCEN, Eiropols un Frontex;

| CM. | tā kā izraudzīti sadarbības koordinatori terorisma apkarošanas jomā var nodrošināt pievienoto vērtību gan aģentūru darbā, gan arī savām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

CM.

tā kā izraudzīti sadarbības koordinatori terorisma apkarošanas jomā var nodrošināt pievienoto vērtību gan aģentūru darbā, gan arī savām dalībvalstīm;

| CN. | tā kā dalībvalstīs nav vienāds tādu kompetento iestāžu skaits, kuras var izmantot Eiropola datubāzes vai sazināties ar Eiropolu bez valsts sadarbības koordinatoru starpniecības; tā kā vairākās dalībvalstīs nav ierobežotu un drošu valsts policijas komunikācijas tīklu un tādēļ to kompetentajām iestādēm ir liegta decentralizēta piekļuve, it īpaši terorisma apkarošanas drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammai CT-SIENA; |
| --- | --- |

CN.

tā kā dalībvalstīs nav vienāds tādu kompetento iestāžu skaits, kuras var izmantot Eiropola datubāzes vai sazināties ar Eiropolu bez valsts sadarbības koordinatoru starpniecības; tā kā vairākās dalībvalstīs nav ierobežotu un drošu valsts policijas komunikācijas tīklu un tādēļ to kompetentajām iestādēm ir liegta decentralizēta piekļuve, it īpaši terorisma apkarošanas drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammai CT-SIENA;

| CO. | tā kā vairāki ES instrumenti, piemēram, Lēmums 2005/671/TI, Terorisma apkarošanas direktīva un Eiropola regula uzliek pienākumu dalībvalstīm apmainīties ar informāciju par terorismu ar attiecīgajām aģentūrām; tā kā intensīvāka informācijas, tostarp kontekstuālās informācijas, apmaiņa ar Eiropolu un Eurojust, kas tiek veikta regulāri, laikus, sistemātiski un atbilstīgi to juridiskajām pilnvarām, uzlabo to darbu, lai konstatētu lietu saistību un sniegtu pārskatu par problēmām un labāko praksi saistībā ar izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un notiesāšanu par teroristu nodarījumiem; tā kā saskaņā ar Lēmumu 2005/671/TI dalībvalstīm joprojām nav pienākuma automātiski dalīties būtiskā informācijā ar citām dalībvalstīm, kur šādu informāciju varētu izmantot, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem; tā kā informācijas apmaiņas apjoms ar Eurojust pēdējos gados ir palielinājies, bet joprojām atšķiras dalībvalstīm sniegtās informācijas apjoms, veids un saturs, tāpēc pieejamā informācija var būt sadrumstalota; |
| --- | --- |

CO.

tā kā vairāki ES instrumenti, piemēram, Lēmums 2005/671/TI, Terorisma apkarošanas direktīva un Eiropola regula uzliek pienākumu dalībvalstīm apmainīties ar informāciju par terorismu ar attiecīgajām aģentūrām; tā kā intensīvāka informācijas, tostarp kontekstuālās informācijas, apmaiņa ar Eiropolu un Eurojust, kas tiek veikta regulāri, laikus, sistemātiski un atbilstīgi to juridiskajām pilnvarām, uzlabo to darbu, lai konstatētu lietu saistību un sniegtu pārskatu par problēmām un labāko praksi saistībā ar izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un notiesāšanu par teroristu nodarījumiem; tā kā saskaņā ar Lēmumu 2005/671/TI dalībvalstīm joprojām nav pienākuma automātiski dalīties būtiskā informācijā ar citām dalībvalstīm, kur šādu informāciju varētu izmantot, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem; tā kā informācijas apmaiņas apjoms ar Eurojust pēdējos gados ir palielinājies, bet joprojām atšķiras dalībvalstīm sniegtās informācijas apjoms, veids un saturs, tāpēc pieejamā informācija var būt sadrumstalota;

| CP. | tā kā CEPOL dalībvalstīs un prioritārās trešās valstīs būtiski veicina tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonu apmācību terorisma apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

CP.

tā kā CEPOL dalībvalstīs un prioritārās trešās valstīs būtiski veicina tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonu apmācību terorisma apkarošanas jomā;

Savstarpēja atzīšana un savstarpēja tiesiskā palīdzība

| CQ. | tā kā savstarpējas tiesiskās palīdzības (STP) mehānismi pakāpeniski tiek aizstāti ar savstarpējas atzīšanas instrumentiem, jo tie palīdz uzlabot kompetento iestāžu pārrobežu sadarbību ES, paātrinot un racionalizējot procedūras; tā kā Lēmums par Eiropas apcietināšanas orderi (EAO) un direktīva par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu (EIR) ir savstarpējas atzīšanas instrumentu piemēri, ko speciālisti atzinuši par noderīgiem; |
| --- | --- |

CQ.

tā kā savstarpējas tiesiskās palīdzības (STP) mehānismi pakāpeniski tiek aizstāti ar savstarpējas atzīšanas instrumentiem, jo tie palīdz uzlabot kompetento iestāžu pārrobežu sadarbību ES, paātrinot un racionalizējot procedūras; tā kā Lēmums par Eiropas apcietināšanas orderi (EAO) un direktīva par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu (EIR) ir savstarpējas atzīšanas instrumentu piemēri, ko speciālisti atzinuši par noderīgiem;

| CR. | tā kā savstarpējas atzīšanas principa īstenošana, no vienas puses, ir atkarīga no augsta savstarpējās uzticēšanās līmeņa dalībvalstu starpā un, no otras puses, palīdz veidot savstarpējo uzticēšanos, dodot iespēju iestādēm dažādās dalībvalstīs efektīvi sadarboties terorisma apkarošanā; |
| --- | --- |

CR.

tā kā savstarpējas atzīšanas principa īstenošana, no vienas puses, ir atkarīga no augsta savstarpējās uzticēšanās līmeņa dalībvalstu starpā un, no otras puses, palīdz veidot savstarpējo uzticēšanos, dodot iespēju iestādēm dažādās dalībvalstīs efektīvi sadarboties terorisma apkarošanā;

| CS. | tā kā kopējas izmeklēšanas grupas (KIG) veicina izmeklēšanas un kriminālvajāšanas koordinēšanu pārrobežu lietās un nodrošina informācijas/pierādījumu apmaiņu reāllaikā; tā kā praktiskie ieguvumi, ko nodrošina KIG izmantošana, ietver uzlabotu informācijas apmaiņu, labākās prakses apmaiņu, efektīvāku pierādījumu vākšanu un pušu veikto darbību savstarpēju atzīšanu; tā kā KIG efektīvai darbībai ir vajadzīgs pietiekams finansējums; |
| --- | --- |

CS.

tā kā kopējas izmeklēšanas grupas (KIG) veicina izmeklēšanas un kriminālvajāšanas koordinēšanu pārrobežu lietās un nodrošina informācijas/pierādījumu apmaiņu reāllaikā; tā kā praktiskie ieguvumi, ko nodrošina KIG izmantošana, ietver uzlabotu informācijas apmaiņu, labākās prakses apmaiņu, efektīvāku pierādījumu vākšanu un pušu veikto darbību savstarpēju atzīšanu; tā kā KIG efektīvai darbībai ir vajadzīgs pietiekams finansējums;

| CT. | tā kā ir jānodrošina cieša sadarbība ar tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem (TPS), lai pēc atbildīgās tiesībaizsardzības iestādes pieprasījuma un saskaņā ar pienācīgu tiesas procesu aizsargātu un iegūtu elektroniskos pierādījumus, jo tie ir būtiski teroristu nodarījumu izmeklēšanai; |
| --- | --- |

CT.

tā kā ir jānodrošina cieša sadarbība ar tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem (TPS), lai pēc atbildīgās tiesībaizsardzības iestādes pieprasījuma un saskaņā ar pienācīgu tiesas procesu aizsargātu un iegūtu elektroniskos pierādījumus, jo tie ir būtiski teroristu nodarījumu izmeklēšanai;

| CU. | tā kā Šengenas zona bez iekšējām robežām ir būtisks ES sasniegums, kas ir ilgtspējīga tikai tad, ja tiek efektīvi nodrošinātas un aizsargātas ārējās robežas, tiek izbeigta nelikumīga robežu šķērsošana un tiek pieņemti iekšējie drošības pasākumi, lai mazinātu smagu noziegumu risku; tā kā ir pieņemta virkne priekšlikumu ar mērķi pastiprināt drošības kontroli pie ārējām robežām; tā kā, ņemot vērā Komisijas ierosinājumu, dažas dalībvalstis ir lūgušas iespēju rīkoties elastīgāk un uz laiku atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām gadījumos, kad nopietni apdraudēta sabiedriskā kārtība vai drošība; |
| --- | --- |

CU.

tā kā Šengenas zona bez iekšējām robežām ir būtisks ES sasniegums, kas ir ilgtspējīga tikai tad, ja tiek efektīvi nodrošinātas un aizsargātas ārējās robežas, tiek izbeigta nelikumīga robežu šķērsošana un tiek pieņemti iekšējie drošības pasākumi, lai mazinātu smagu noziegumu risku; tā kā ir pieņemta virkne priekšlikumu ar mērķi pastiprināt drošības kontroli pie ārējām robežām; tā kā, ņemot vērā Komisijas ierosinājumu, dažas dalībvalstis ir lūgušas iespēju rīkoties elastīgāk un uz laiku atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām gadījumos, kad nopietni apdraudēta sabiedriskā kārtība vai drošība;

| CV. | tā kā 2017. gada 7. aprīlī spēkā stājās jaunā Regula (ES) 2017/458 (9), ar ko groza Šengenas Robežu kodeksu, kas tika pieņemta, jo īpaši reaģējot uz pieaugošajiem terorisma draudiem, lai paredzētu sistemātiskas pārbaudes, ko piemēro visām personām, kuras šķērso ārējās robežas, tostarp personām, kuras, pamatojoties uz attiecīgām datubāzēm, izmanto tiesības brīvi pārvietoties; |
| --- | --- |

CV.

tā kā 2017. gada 7. aprīlī spēkā stājās jaunā Regula (ES) 2017/458 (9), ar ko groza Šengenas Robežu kodeksu, kas tika pieņemta, jo īpaši reaģējot uz pieaugošajiem terorisma draudiem, lai paredzētu sistemātiskas pārbaudes, ko piemēro visām personām, kuras šķērso ārējās robežas, tostarp personām, kuras, pamatojoties uz attiecīgām datubāzēm, izmanto tiesības brīvi pārvietoties;

| CW. | tā kā dažās jomās netiek īstenota regula, kas reglamentē noteiktas robežkontroles jomas, piemēram, sistemātiska datubāzu izmantošana robežpārbaužu laikā un vajadzīgo ieceļošanas nosacījumu rūpīga pārbaude; |
| --- | --- |

CW.

tā kā dažās jomās netiek īstenota regula, kas reglamentē noteiktas robežkontroles jomas, piemēram, sistemātiska datubāzu izmantošana robežpārbaužu laikā un vajadzīgo ieceļošanas nosacījumu rūpīga pārbaude;

| CX. | tā kā novērstais uzbrukums Thalys vilcienam 2015. gada 21. augustā, uzbrukumi Parīzē 2015. gada 13. novembrī un uzbrukumi Briselē 2016. gada 22. martā ir uzskatāmi parādījuši, ka dažos gadījumos teroristi ir ļaunprātīgi izmantojuši ES un vairāku dalībvalstu nepilnības robežu pārvaldības politikā, kas nebija gatava masu plūsmām; tā kā tiesībaizsardzības iestādes ir ziņojušas, ka vismaz astoņi no šo uzbrukumu veicējiem iekļuvuši ES neatbilstīgas migrācijas plūsmā 2015. gada jūlijā, augustā un oktobrī; tā kā citos gadījumos potenciālie uzbrucēji ir palikuši dalībvalstī un nav pildījuši izceļošanas vai izraidīšanas pienākumu; tā kā tas uzskatāmi norāda uz konkrētiem trūkumiem ES robežu pārvaldības politikā un tās īstenošanā dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

CX.

tā kā novērstais uzbrukums Thalys vilcienam 2015. gada 21. augustā, uzbrukumi Parīzē 2015. gada 13. novembrī un uzbrukumi Briselē 2016. gada 22. martā ir uzskatāmi parādījuši, ka dažos gadījumos teroristi ir ļaunprātīgi izmantojuši ES un vairāku dalībvalstu nepilnības robežu pārvaldības politikā, kas nebija gatava masu plūsmām; tā kā tiesībaizsardzības iestādes ir ziņojušas, ka vismaz astoņi no šo uzbrukumu veicējiem iekļuvuši ES neatbilstīgas migrācijas plūsmā 2015. gada jūlijā, augustā un oktobrī; tā kā citos gadījumos potenciālie uzbrucēji ir palikuši dalībvalstī un nav pildījuši izceļošanas vai izraidīšanas pienākumu; tā kā tas uzskatāmi norāda uz konkrētiem trūkumiem ES robežu pārvaldības politikā un tās īstenošanā dalībvalstu līmenī;

| CY. | tā kā Padomes secinājumos 10152/17 dalībvalstīm tiek ieteikts attiecīgā gadījumā veikt neatbilstīgo migrantu pārbaudes valsts mērogā, pamatojoties uz datubāzēm, ko papildina un izmanto kompetentās iestādes, kā arī valsts automatizēto pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmu (AFIS), un Eiropas un starptautiskā līmenī, pamatojoties uz SIS, Eiropola, VIS, Eurodac un Interpola datubāzēm (I-24/7 tīkls) un, konkrētāk, ar noteiktiem vārdiem saistītiem datiem, Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu (SLTD) datubāzi, ĀKT datiem un ceļošanas dokumentiem, par kuriem izdoti paziņojumi (TDAWN); |
| --- | --- |

CY.

tā kā Padomes secinājumos 10152/17 dalībvalstīm tiek ieteikts attiecīgā gadījumā veikt neatbilstīgo migrantu pārbaudes valsts mērogā, pamatojoties uz datubāzēm, ko papildina un izmanto kompetentās iestādes, kā arī valsts automatizēto pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmu (AFIS), un Eiropas un starptautiskā līmenī, pamatojoties uz SIS, Eiropola, VIS, Eurodac un Interpola datubāzēm (I-24/7 tīkls) un, konkrētāk, ar noteiktiem vārdiem saistītiem datiem, Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu (SLTD) datubāzi, ĀKT datiem un ceļošanas dokumentiem, par kuriem izdoti paziņojumi (TDAWN);

| CZ. | tā kā, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1168/2011 11. pantu un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju (EDAU) pozitīvu atzinumu, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai (EBCGA) ir atļauts apstrādāt personas datus; tā kā EBCGA tomēr saskaras ar grūtībām, veicot terorisma uzraudzību, jo Regulā (ES) 2016/1624 noteikts īss personas datu saglabāšanas periods, kas ir tikai 90 dienas; tā kā Eurojust un EBCGA starpā ir noslēgts tikai saprašanās memorands, kas paredz vispārīgas, stratēģiskas un tehniskas informācijas apmaiņu, taču neattiecas uz personas informācijas apmaiņu; tā kā vajadzīgs īpašs tiesiskais regulējums, lai EBCGA varētu apstrādāt personas datus ar mērķi veikt savus uzdevumus; |
| --- | --- |

CZ.

tā kā, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1168/2011 11. pantu un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju (EDAU) pozitīvu atzinumu, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai (EBCGA) ir atļauts apstrādāt personas datus; tā kā EBCGA tomēr saskaras ar grūtībām, veicot terorisma uzraudzību, jo Regulā (ES) 2016/1624 noteikts īss personas datu saglabāšanas periods, kas ir tikai 90 dienas; tā kā Eurojust un EBCGA starpā ir noslēgts tikai saprašanās memorands, kas paredz vispārīgas, stratēģiskas un tehniskas informācijas apmaiņu, taču neattiecas uz personas informācijas apmaiņu; tā kā vajadzīgs īpašs tiesiskais regulējums, lai EBCGA varētu apstrādāt personas datus ar mērķi veikt savus uzdevumus;

| DA. | tā kā arī EBCGA darbiniekiem ir vajadzīga piekļuve arī Eurodac, SIS, IIS un VIS datubāzēm robežšķērsošanas vietās, lai veiktu pārbaudes; |
| --- | --- |

DA.

tā kā arī EBCGA darbiniekiem ir vajadzīga piekļuve arī Eurodac, SIS, IIS un VIS datubāzēm robežšķērsošanas vietās, lai veiktu pārbaudes;

| DB. | tā kā patlaban nav nekādu minimālo standartu vai kopīgu noteikumu attiecībā uz ES iedzīvotāju personas apliecību vai to uzturēšanās dokumentu drošību, kas izdoti ES iedzīvotājiem un viņu ģimenes locekļiem, kuri izmanto tiesības brīvi pārvietoties; |
| --- | --- |

DB.

tā kā patlaban nav nekādu minimālo standartu vai kopīgu noteikumu attiecībā uz ES iedzīvotāju personas apliecību vai to uzturēšanās dokumentu drošību, kas izdoti ES iedzīvotājiem un viņu ģimenes locekļiem, kuri izmanto tiesības brīvi pārvietoties;

| DC. | tā kā trīs ceturtdaļas viltoto dokumentu, kas atklāti pie ārējām robežām un Eiropas Savienībā, imitē personu apliecinošus dokumentus, ko izsniedz dalībvalstis un valstis, kas saistītas ar Šengenas zonu; tā kā visbiežāk atklātie viltotie dokumenti ir valsts izdotas personas apliecības, kurām ir zemāks drošības līmenis; |
| --- | --- |

DC.

tā kā trīs ceturtdaļas viltoto dokumentu, kas atklāti pie ārējām robežām un Eiropas Savienībā, imitē personu apliecinošus dokumentus, ko izsniedz dalībvalstis un valstis, kas saistītas ar Šengenas zonu; tā kā visbiežāk atklātie viltotie dokumenti ir valsts izdotas personas apliecības, kurām ir zemāks drošības līmenis;

| DD. | tā kā dažas dalībvalstis gaisa pārvadātājiem savā teritorijā neprasa pārbaudīt biļetēs norādīto pasažieru personas datu atbilstību ID kartei vai pasei, tāpēc ir sarežģīti pārliecināties, vai norādītā identitāte atbilst personas patiesajai identitātei; tā kā tas ir ārkārtīgi nozīmīgi attiecībā uz lidojumiem ES teritorijā; tā kā pienācīgām identitātes pārbaudēm un ceļošanas dokumentu autentifikācijai būtu jāpaliek policijas iestāžu kompetencē; |
| --- | --- |

DD.

tā kā dažas dalībvalstis gaisa pārvadātājiem savā teritorijā neprasa pārbaudīt biļetēs norādīto pasažieru personas datu atbilstību ID kartei vai pasei, tāpēc ir sarežģīti pārliecināties, vai norādītā identitāte atbilst personas patiesajai identitātei; tā kā tas ir ārkārtīgi nozīmīgi attiecībā uz lidojumiem ES teritorijā; tā kā pienācīgām identitātes pārbaudēm un ceļošanas dokumentu autentifikācijai būtu jāpaliek policijas iestāžu kompetencē;

| DE. | tā kā kaujaslaukā gūtajiem pierādījumiem bieži vien ir ļoti būtiska nozīme, lai identificētu iespējamos ārvalstu kaujiniekus teroristus un cietušos, un tie jāiekļauj attiecīgajās datubāzēs, lai robežsargiem nodrošinātu reāllaika piekļuvi šiem datiem, un jāsniedz izmeklētājiem un prokuroriem izmeklēšanas un kriminālprocesa vajadzībām; |
| --- | --- |

DE.

tā kā kaujaslaukā gūtajiem pierādījumiem bieži vien ir ļoti būtiska nozīme, lai identificētu iespējamos ārvalstu kaujiniekus teroristus un cietušos, un tie jāiekļauj attiecīgajās datubāzēs, lai robežsargiem nodrošinātu reāllaika piekļuvi šiem datiem, un jāsniedz izmeklētājiem un prokuroriem izmeklēšanas un kriminālprocesa vajadzībām;

Teroristu finansēšana

| DF. | tā kā vairākas dalībvalstis joprojām nav ratificējušas Eiropas Padomes 2005. gada 16. maija Konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju, kas pazīstama arī kā Varšavas konvencija — plašākā starptautiskā konvencija par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu; tā kā noziedzīgās darbībās iegūto aktīvu konfiskācija ir ļoti efektīvs noziedzības un terorisma apkarošanas instruments, jo tas atņem noziedzniekiem nelikumīgi iegūtos līdzekļus un neļauj teroristiem organizēt uzbrukumus; tā kā Finanšu darbību darba grupa (FATF) nosaka pasaules standartus attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu un norāda jurisdikcijas, kuru veiktie pasākumi ir pārāk vāji, lai apkarotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu; |
| --- | --- |

DF.

tā kā vairākas dalībvalstis joprojām nav ratificējušas Eiropas Padomes 2005. gada 16. maija Konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju, kas pazīstama arī kā Varšavas konvencija — plašākā starptautiskā konvencija par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu; tā kā noziedzīgās darbībās iegūto aktīvu konfiskācija ir ļoti efektīvs noziedzības un terorisma apkarošanas instruments, jo tas atņem noziedzniekiem nelikumīgi iegūtos līdzekļus un neļauj teroristiem organizēt uzbrukumus; tā kā Finanšu darbību darba grupa (FATF) nosaka pasaules standartus attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu un norāda jurisdikcijas, kuru veiktie pasākumi ir pārāk vāji, lai apkarotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu;

| DG. | tā kā ES pieņēma divus likumdošanas instrumentus, ar kuriem īstenot FATF ieteikumus, proti, Ceturto un Piekto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (AMLD), lai novērstu trūkumus, kas konstatēti, ņemot vērā teroristu uzbrukumus; tā kā dalībvalstīm līdz 2017. gada 26. jūnijam savos tiesību aktos bija jātransponē AML direktīva un tā kā visas dalībvalstis to nav izdarījušas; tā kā vairākas dalībvalstis joprojām turpina pieļaut trastu, fondu un akciju sabiedrību faktisko īpašnieku un uzrādītāja akciju anonimitāti, kas atvieglo finanšu plūsmu izcelsmes un galamērķa un tādas saimnieciskās darbības īpašumtiesību slēpšanu, ar ko piesedz terorisma finansēšanu un organizēto noziedzību; tā kā 5. AMLD uzlabos pārredzamību šajos jautājumos; |
| --- | --- |

DG.

tā kā ES pieņēma divus likumdošanas instrumentus, ar kuriem īstenot FATF ieteikumus, proti, Ceturto un Piekto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (AMLD), lai novērstu trūkumus, kas konstatēti, ņemot vērā teroristu uzbrukumus; tā kā dalībvalstīm līdz 2017. gada 26. jūnijam savos tiesību aktos bija jātransponē AML direktīva un tā kā visas dalībvalstis to nav izdarījušas; tā kā vairākas dalībvalstis joprojām turpina pieļaut trastu, fondu un akciju sabiedrību faktisko īpašnieku un uzrādītāja akciju anonimitāti, kas atvieglo finanšu plūsmu izcelsmes un galamērķa un tādas saimnieciskās darbības īpašumtiesību slēpšanu, ar ko piesedz terorisma finansēšanu un organizēto noziedzību; tā kā 5. AMLD uzlabos pārredzamību šajos jautājumos;

| DH. | tā kā Eiropas Parlamenta Izmeklēšanas komiteja, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (PANA) ir pārbaudījusi, kā personas, kas izvairās no nodokļu maksāšanas, izmanto to profesionālo starpnieku aktīvu palīdzību, kuri acīmredzami pilda juridiskos pienākumus; |
| --- | --- |

DH.

tā kā Eiropas Parlamenta Izmeklēšanas komiteja, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (PANA) ir pārbaudījusi, kā personas, kas izvairās no nodokļu maksāšanas, izmanto to profesionālo starpnieku aktīvu palīdzību, kuri acīmredzami pilda juridiskos pienākumus;

| DI. | tā kā 2017. gada jūlijā Eiropas Komisijai un Eiropolam tika piešķirts novērotāja statuss Egmonta grupā — starptautiskā apvienotā struktūrā, ko veido 156 finanšu izlūkošanas vienības (FIU) un kuras mērķis ir pastiprināt sadarbību ne vien starp FIU, bet arī citu kompetento iestāžu vidū; |
| --- | --- |

DI.

tā kā 2017. gada jūlijā Eiropas Komisijai un Eiropolam tika piešķirts novērotāja statuss Egmonta grupā — starptautiskā apvienotā struktūrā, ko veido 156 finanšu izlūkošanas vienības (FIU) un kuras mērķis ir pastiprināt sadarbību ne vien starp FIU, bet arī citu kompetento iestāžu vidū;

| DJ. | tā kā līdzekļu vākšana, izmantojot sociālos plašsaziņas līdzekļus, labdarības un bezpeļņas organizācijas, nelieli naudas pārvedumi un priekšapmaksas kartes ir dažas no organizācijas “Islāma valsts” un citu teroristu organizāciju finansēšanas metodēm; tā kā mikroaizdevumu platformas tiek izmantotas, lai atbalstītu visus trīs minētos darbības veidus; |
| --- | --- |

DJ.

tā kā līdzekļu vākšana, izmantojot sociālos plašsaziņas līdzekļus, labdarības un bezpeļņas organizācijas, nelieli naudas pārvedumi un priekšapmaksas kartes ir dažas no organizācijas “Islāma valsts” un citu teroristu organizāciju finansēšanas metodēm; tā kā mikroaizdevumu platformas tiek izmantotas, lai atbalstītu visus trīs minētos darbības veidus;

| DK. | tā kā līdztekus tradicionālajām teroristu finansēšanas metodēm, tādām kā privātie ziedojumi, izspiešana, nolaupīšana izpirkuma maksas pieprasīšanai, bezpeļņas organizāciju ļaunprātīga izmantošana, oficiālas un neoficiālas naudas pārvedumu sistēmas, noziedzīgi iegūtu līdzekļu izmantošana un naudas vai līdzekļu pārvedumi, izmantojot bankas, nesenie teroristu uzbrukumi pierādīja, ka, rodoties jaunām finansēšanas metodēm, piemēram, izmantojot elektroniskus, tiešsaistes maksāšanas paņēmienus, piemēram, virtuālo valūtu vai anonīmas priekšapmaksas- kartes, vai neoficiālās vērtību pārvešanas sistēmas (IVTS), rodas arī risks, ka tās varētu izmantot teroristu organizācijas savu darbību finansēšanai; tā kā ar dažām kriptovalūtām saistītās anonimitātes dēļ tās aizvien vairāk izmanto nelikumīgām darbībām; tā kā pēdējos gados organizētās noziedzības grupas aizvien vairāk izmanto kriptovalūtas, lai finansētu noziedzīgas darbības un terorismu un legalizētu noziedzīgi iegūtus līdzekļus; tā kā Eiropols sadarbojās ar valstu iestādēm, izjaucot vairākas noziedzīgas operācijas, kas bija saistītas ar kriptovalūtu tirdzniecību; |
| --- | --- |

DK.

tā kā līdztekus tradicionālajām teroristu finansēšanas metodēm, tādām kā privātie ziedojumi, izspiešana, nolaupīšana izpirkuma maksas pieprasīšanai, bezpeļņas organizāciju ļaunprātīga izmantošana, oficiālas un neoficiālas naudas pārvedumu sistēmas, noziedzīgi iegūtu līdzekļu izmantošana un naudas vai līdzekļu pārvedumi, izmantojot bankas, nesenie teroristu uzbrukumi pierādīja, ka, rodoties jaunām finansēšanas metodēm, piemēram, izmantojot elektroniskus, tiešsaistes maksāšanas paņēmienus, piemēram, virtuālo valūtu vai anonīmas priekšapmaksas- kartes, vai neoficiālās vērtību pārvešanas sistēmas (IVTS), rodas arī risks, ka tās varētu izmantot teroristu organizācijas savu darbību finansēšanai; tā kā ar dažām kriptovalūtām saistītās anonimitātes dēļ tās aizvien vairāk izmanto nelikumīgām darbībām; tā kā pēdējos gados organizētās noziedzības grupas aizvien vairāk izmanto kriptovalūtas, lai finansētu noziedzīgas darbības un terorismu un legalizētu noziedzīgi iegūtus līdzekļus; tā kā Eiropols sadarbojās ar valstu iestādēm, izjaucot vairākas noziedzīgas operācijas, kas bija saistītas ar kriptovalūtu tirdzniecību;

| DL. | tā kā vairākās valstīs ar mazāk attīstītu banku sistēmu mobilo bankas pakalpojumu plašā izmantošana nereti apgrūtina naudas pārvedumu saņēmēju identificēšanu; tā kā šādi naudas pārvedumi, izmantojot mobilās bankas pakalpojumu, rada augstu teroristu finansēšanas risku un tā kā, no otras puses, attiecīgajiem dienestiem ir jābūt iespējai konkrētos gadījumos izsekot teroristu finansēšanas plūsmas, vairākumā gadījumu nesastopoties ar banku darbības slepenību; tā kā līdzekļu izmantošana un pārvedumi, izmantojot alternatīvas naudas pārvedumu sistēmas, arī rada teroristu finansēšanas risku; |
| --- | --- |

DL.

tā kā vairākās valstīs ar mazāk attīstītu banku sistēmu mobilo bankas pakalpojumu plašā izmantošana nereti apgrūtina naudas pārvedumu saņēmēju identificēšanu; tā kā šādi naudas pārvedumi, izmantojot mobilās bankas pakalpojumu, rada augstu teroristu finansēšanas risku un tā kā, no otras puses, attiecīgajiem dienestiem ir jābūt iespējai konkrētos gadījumos izsekot teroristu finansēšanas plūsmas, vairākumā gadījumu nesastopoties ar banku darbības slepenību; tā kā līdzekļu izmantošana un pārvedumi, izmantojot alternatīvas naudas pārvedumu sistēmas, arī rada teroristu finansēšanas risku;

| DM. | tā kā efektīvai cīņai pret teroristu finansēšanu būtiski svarīga ir sadarbība un informācijas apmaiņa starp atbildīgajiem subjektiem, FIU un kompetentajām iestādēm; tā kā FIU, pildot savus uzdevumus, vajadzētu būt pieejamai informācijai un spējai ar to apmainīties, tostarp pienācīgi sadarbojoties ar tiesībaizsardzības iestādēm; tā kā ir svarīgi vēl vairāk uzlabot FIU efektivitāti un lietderību, dalībvalstīm precizējot to pilnvaras un savstarpējo sadarbību; |
| --- | --- |

DM.

tā kā efektīvai cīņai pret teroristu finansēšanu būtiski svarīga ir sadarbība un informācijas apmaiņa starp atbildīgajiem subjektiem, FIU un kompetentajām iestādēm; tā kā FIU, pildot savus uzdevumus, vajadzētu būt pieejamai informācijai un spējai ar to apmainīties, tostarp pienācīgi sadarbojoties ar tiesībaizsardzības iestādēm; tā kā ir svarīgi vēl vairāk uzlabot FIU efektivitāti un lietderību, dalībvalstīm precizējot to pilnvaras un savstarpējo sadarbību;

| DN. | tā kā Teroristu finansēšanas izsekošanas programma (TFTP) ir noderīgs instruments, lai vērstos pret teroristu finansēšanu; tā kā tas nenodrošina iespēju izsekot teroristu finansēšanas darbības, izmantojot darījumus vienotajā euro maksājumu telpā (SEPA), kas rada būtisku informācijas trūkumu; tā kā Eiropas Teroristu finansēšanas izsekošanas sistēma (TFTS), kas papildina spēkā esošo TFTP nolīgumu, uzlabotu ES spējas novērst un izmeklēt teroristu uzbrukumus, nodrošinot būtisku papildu informāciju par teroristu finansēšanas darbībām, un būtu efektīvāka un lietderīgāka nekā tādas finanšu informācijas meklēšana, kas saistīta ar aizdomīgiem darījumiem, izmantojot divpusējus vai daudzpusējus informācijas un/vai juridiskās palīdzības pieprasījumus; tā kā Parlaments ir vairākkārt aicinājis ieviest šo sistēmu, piemēram, paudis šo aicinājumu 2015. gada 25. novembra rezolūcijā par Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanās un teroristu organizāciju veiktās viņu vervēšanas nepieļaušanu (10); |
| --- | --- |

DN.

tā kā Teroristu finansēšanas izsekošanas programma (TFTP) ir noderīgs instruments, lai vērstos pret teroristu finansēšanu; tā kā tas nenodrošina iespēju izsekot teroristu finansēšanas darbības, izmantojot darījumus vienotajā euro maksājumu telpā (SEPA), kas rada būtisku informācijas trūkumu; tā kā Eiropas Teroristu finansēšanas izsekošanas sistēma (TFTS), kas papildina spēkā esošo TFTP nolīgumu, uzlabotu ES spējas novērst un izmeklēt teroristu uzbrukumus, nodrošinot būtisku papildu informāciju par teroristu finansēšanas darbībām, un būtu efektīvāka un lietderīgāka nekā tādas finanšu informācijas meklēšana, kas saistīta ar aizdomīgiem darījumiem, izmantojot divpusējus vai daudzpusējus informācijas un/vai juridiskās palīdzības pieprasījumus; tā kā Parlaments ir vairākkārt aicinājis ieviest šo sistēmu, piemēram, paudis šo aicinājumu 2015. gada 25. novembra rezolūcijā par Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanās un teroristu organizāciju veiktās viņu vervēšanas nepieļaušanu (10);

Kritiskās infrastruktūras aizsardzība

| DO. | tā kā incidentiem, kuros iesaistīta kritiskā infrastruktūra, jo īpaši saistībā ar teroristu uzbrukumiem vai uzbrukumu mēģinājumiem, var būt smagas sekas, kas sniedzas pāri robežām-, ietekmējot Eiropas iedzīvotāju un valstu drošību; |
| --- | --- |

DO.

tā kā incidentiem, kuros iesaistīta kritiskā infrastruktūra, jo īpaši saistībā ar teroristu uzbrukumiem vai uzbrukumu mēģinājumiem, var būt smagas sekas, kas sniedzas pāri robežām-, ietekmējot Eiropas iedzīvotāju un valstu drošību;

| DP. | tā kā pakalpojumi tiek sniegti, izmantojot arvien sarežģītākas sistēmas, un tādēļ pašreizējā nozaru pieeja Eiropas kritiskai infrastruktūrai (EKI) ir zaudējusi aktualitāti; |
| --- | --- |

DP.

tā kā pakalpojumi tiek sniegti, izmantojot arvien sarežģītākas sistēmas, un tādēļ pašreizējā nozaru pieeja Eiropas kritiskai infrastruktūrai (EKI) ir zaudējusi aktualitāti;

| DQ. | tā kā kiberuzbrukumi elektroniskajiem pakalpojumiem vai savstarpēji savienotām sistēmām ir hibrīddraudu būtisks elements; tā kā kiberuzbrukumu pieaugošajam skaitam ir vai var būt fizikāla ietekme uz kritisko infrastruktūru un tās lietotājiem; tā kā ir jāuzlabo gatavība novērst teroristu draudus; |
| --- | --- |

DQ.

tā kā kiberuzbrukumi elektroniskajiem pakalpojumiem vai savstarpēji savienotām sistēmām ir hibrīddraudu būtisks elements; tā kā kiberuzbrukumu pieaugošajam skaitam ir vai var būt fizikāla ietekme uz kritisko infrastruktūru un tās lietotājiem; tā kā ir jāuzlabo gatavība novērst teroristu draudus;

| DR. | tā kā Komisijas veiktajā ES drošības politikas vispusīgajā izvērtējumā un Direktīvas 2008/114/EK novērtējuma pētījumā norādīts, ka apdraudējumi kritiskai infrastruktūrai, visticamāk, turpinās palielināties, ka ir jāuzlabo sagatavošanās un reaģēšanas spējas un jāpārskata Direktīva 2008/114/EK un ka ir radusies interese par uzbrukumiem transporta infrastruktūrai; tā kā ir vajadzīgs labāks regulējums, lai uzlabotu dzelzceļa drošību un risinātu jautājumu par transporta infrastruktūras sabiedriskās telpas, piemēram, lidostu, ostu un jūras transporta objektu un dzelzceļa staciju, aizsardzību, kā arī enerģijas ražošanas iekārtu aizsardzību, īpašu uzmanību pievēršot kodolelektrostacijām; |
| --- | --- |

DR.

tā kā Komisijas veiktajā ES drošības politikas vispusīgajā izvērtējumā un Direktīvas 2008/114/EK novērtējuma pētījumā norādīts, ka apdraudējumi kritiskai infrastruktūrai, visticamāk, turpinās palielināties, ka ir jāuzlabo sagatavošanās un reaģēšanas spējas un jāpārskata Direktīva 2008/114/EK un ka ir radusies interese par uzbrukumiem transporta infrastruktūrai; tā kā ir vajadzīgs labāks regulējums, lai uzlabotu dzelzceļa drošību un risinātu jautājumu par transporta infrastruktūras sabiedriskās telpas, piemēram, lidostu, ostu un jūras transporta objektu un dzelzceļa staciju, aizsardzību, kā arī enerģijas ražošanas iekārtu aizsardzību, īpašu uzmanību pievēršot kodolelektrostacijām;

| DS. | tā kā pret kritiski svarīgiem infrastruktūras objektiem vērstiem uzbrukumiem varētu būt katastrofālas sekas; tā kā dalībvalstīm būtu jānodrošina pienācīga un pastāvīga šādu objektu aizsardzība; |
| --- | --- |

DS.

tā kā pret kritiski svarīgiem infrastruktūras objektiem vērstiem uzbrukumiem varētu būt katastrofālas sekas; tā kā dalībvalstīm būtu jānodrošina pienācīga un pastāvīga šādu objektu aizsardzība;

| DT. | tā kā ziņošanai par incidentiem ir ļoti būtiska nozīme, lai noteiktu trūkumus, uzlabotu esošo pasākumu efektivitāti, izvērtētu kritiskās infrastruktūras darbību traucējumus izraisoša incidenta gadījumā, veicinātu izpratni par vajadzību pārskatīt esošos drošības plānus un atklāt jaunus apdraudējumus; |
| --- | --- |

DT.

tā kā ziņošanai par incidentiem ir ļoti būtiska nozīme, lai noteiktu trūkumus, uzlabotu esošo pasākumu efektivitāti, izvērtētu kritiskās infrastruktūras darbību traucējumus izraisoša incidenta gadījumā, veicinātu izpratni par vajadzību pārskatīt esošos drošības plānus un atklāt jaunus apdraudējumus;

| DU. | tā kā dalībvalstīm biežāk jāorganizē mācības par reaģēšanu krīzes situācijās, tostarp trešās valstīs, lai izveidotu sadarbību un uzlabotu spējas; |
| --- | --- |

DU.

tā kā dalībvalstīm biežāk jāorganizē mācības par reaģēšanu krīzes situācijās, tostarp trešās valstīs, lai izveidotu sadarbību un uzlabotu spējas;

| DV. | tā kā kritiskās infrastruktūras un viegli pieejamu mērķu aizsardzībā un apdrošināšanā, jo īpaši kiberdrošības jomā, ir vajadzīga publiskā un privātā sektora sadarbība; |
| --- | --- |

DV.

tā kā kritiskās infrastruktūras un viegli pieejamu mērķu aizsardzībā un apdrošināšanā, jo īpaši kiberdrošības jomā, ir vajadzīga publiskā un privātā sektora sadarbība;

| DW. | tā kā privātiem drošības dienestiem ir nozīme noturīgu drošības ķēžu nodrošināšanā, to sniegto pakalpojumu publiskajam iepirkumam būtu jāpiemēro konkrēti kvalitātes kritēriji attiecībā uz tādiem aspektiem kā personāla apmācība un drošības pārbaude, kvalitātes kontrole un atbilstības nodrošināšana, tehnoloģijas sasniegumu ieviešana un līgumu pārvaldība; |
| --- | --- |

DW.

tā kā privātiem drošības dienestiem ir nozīme noturīgu drošības ķēžu nodrošināšanā, to sniegto pakalpojumu publiskajam iepirkumam būtu jāpiemēro konkrēti kvalitātes kritēriji attiecībā uz tādiem aspektiem kā personāla apmācība un drošības pārbaude, kvalitātes kontrole un atbilstības nodrošināšana, tehnoloģijas sasniegumu ieviešana un līgumu pārvaldība;

| DX. | tā kā pēc Direktīvas 2008/114/EK izvērtēšanas 2012. gadā Komisija uzsāka izmēģinājuma projektu, kurā bija iesaistītas četras Eiropas mēroga kritiskās infrastruktūras (Eirokontrole, Galileo, elektroenerģijas pārvades tīkls un gāzes pārvades tīkls); |
| --- | --- |

DX.

tā kā pēc Direktīvas 2008/114/EK izvērtēšanas 2012. gadā Komisija uzsāka izmēģinājuma projektu, kurā bija iesaistītas četras Eiropas mēroga kritiskās infrastruktūras (Eirokontrole, Galileo, elektroenerģijas pārvades tīkls un gāzes pārvades tīkls);

| DY. | tā kā Komisija savā paziņojumā par jauno daudzgadu finanšu shēmu ierosina būtiski palielināt ES finansējumu drošībai un aizsardzībai, tostarp ES iekšējai drošībai; |
| --- | --- |

DY.

tā kā Komisija savā paziņojumā par jauno daudzgadu finanšu shēmu ierosina būtiski palielināt ES finansējumu drošībai un aizsardzībai, tostarp ES iekšējai drošībai;

| DZ. | tā kā vairākus teroristu uzbrukumus ES ir izdarījušas iestādēm zināmas personas; tā kā transportlīdzekļu nomas uzņēmumiem trūkst spējas apmainīties ar informāciju, piemēram, rezervācijas datiem, ar tiesībaizsardzības iestādēm, lai veiktu savstarpējas pārbaudes, datus salīdzinot ar oficiāliem kontrolsarakstiem un policijas datubāzēm; |
| --- | --- |

DZ.

tā kā vairākus teroristu uzbrukumus ES ir izdarījušas iestādēm zināmas personas; tā kā transportlīdzekļu nomas uzņēmumiem trūkst spējas apmainīties ar informāciju, piemēram, rezervācijas datiem, ar tiesībaizsardzības iestādēm, lai veiktu savstarpējas pārbaudes, datus salīdzinot ar oficiāliem kontrolsarakstiem un policijas datubāzēm;

Sprāgstvielu prekursori

| EA. | tā kā 2015. un 2016. gadā sprāgstvielas tika izmantotas 40 % gadījumu, veicot teroristu uzbrukumus ES (11); |
| --- | --- |

EA.

tā kā 2015. un 2016. gadā sprāgstvielas tika izmantotas 40 % gadījumu, veicot teroristu uzbrukumus ES (11);

| EB. | tā kā sprāgstviela, ko uzbrukumos izmantoja visbiežāk, bija triacetona triperoksīds (TATP) (12) — mājas apstākļos izgatavota sprāgstviela, ko teroristi joprojām izvēlas visbiežāk; tā kā TATP var diezgan vienkārši iegūt, izmantojot tikai dažas vielas; tā kā daudzas civilās rūpnīcas un iekārtas, kurās izmanto šīs vielas, joprojām ir pieejamas noziedzniekiem, tostarp teroristiem, jo dalībvalstis nav ieviesušas ES CBRN rīcības plānā paredzētos kontroles īstenošanas pasākumus; |
| --- | --- |

EB.

tā kā sprāgstviela, ko uzbrukumos izmantoja visbiežāk, bija triacetona triperoksīds (TATP) (12) — mājas apstākļos izgatavota sprāgstviela, ko teroristi joprojām izvēlas visbiežāk; tā kā TATP var diezgan vienkārši iegūt, izmantojot tikai dažas vielas; tā kā daudzas civilās rūpnīcas un iekārtas, kurās izmanto šīs vielas, joprojām ir pieejamas noziedzniekiem, tostarp teroristiem, jo dalībvalstis nav ieviesušas ES CBRN rīcības plānā paredzētos kontroles īstenošanas pasākumus;

| EC. | tā kā, neskatoties uz to, ka ir pieņemta Regula (ES) Nr. 98/2013, daži teroristi joprojām iegūst sprāgstvielu prekursorus, it īpaši TATP izgatavošanas nolūkā; tā kā joprojām ir iespējams iegūt I pielikumā minētās vielas; tā kā Regulā (ES) Nr. 98/2013 nav paredzēti pietiekami ierobežojumi un kontroles pasākumi, pieprasot tikai darījumu reģistrāciju; tā kā stingrāku kontroles pasākumu nodrošināšana ir galvenā prioritāte; |
| --- | --- |

EC.

tā kā, neskatoties uz to, ka ir pieņemta Regula (ES) Nr. 98/2013, daži teroristi joprojām iegūst sprāgstvielu prekursorus, it īpaši TATP izgatavošanas nolūkā; tā kā joprojām ir iespējams iegūt I pielikumā minētās vielas; tā kā Regulā (ES) Nr. 98/2013 nav paredzēti pietiekami ierobežojumi un kontroles pasākumi, pieprasot tikai darījumu reģistrāciju; tā kā stingrāku kontroles pasākumu nodrošināšana ir galvenā prioritāte;

| ED. | tā kā lielā ekonomikas dalībnieku (mājsaimniecības produktu mazumtirgotāji) skaita dēļ lielākās problēmas saistībā ar īstenošanu visā piegādes ķēdē rada izpratnes trūkums par spēkā esošajiem tiesību aktiem un ierobežojumu piemērošana tirdzniecībai internetā, importam un ES iekšējai mobilitātei; |
| --- | --- |

ED.

tā kā lielā ekonomikas dalībnieku (mājsaimniecības produktu mazumtirgotāji) skaita dēļ lielākās problēmas saistībā ar īstenošanu visā piegādes ķēdē rada izpratnes trūkums par spēkā esošajiem tiesību aktiem un ierobežojumu piemērošana tirdzniecībai internetā, importam un ES iekšējai mobilitātei;

| EE. | tā kā Komisijas 2018. gada 17. aprīļa priekšlikumā regulai par sprāgstvielu prekursoru laišanu tirgū un izmantošanu (COM(2018)0209) ir paredzēti stingrāki un saskaņotāki noteikumi attiecībā uz tādu vielu vai maisījumu pieejamību, ieviešanu, turēšanu īpašumā un izmantošanu, ko varētu ļaunprātīgi izmantot sprāgstvielu nelikumīgai izgatavošanai, lai ierobežotu to pieejamību plašai sabiedrībai un nodrošinātu pienācīgu ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem visā piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

EE.

tā kā Komisijas 2018. gada 17. aprīļa priekšlikumā regulai par sprāgstvielu prekursoru laišanu tirgū un izmantošanu (COM(2018)0209) ir paredzēti stingrāki un saskaņotāki noteikumi attiecībā uz tādu vielu vai maisījumu pieejamību, ieviešanu, turēšanu īpašumā un izmantošanu, ko varētu ļaunprātīgi izmantot sprāgstvielu nelikumīgai izgatavošanai, lai ierobežotu to pieejamību plašai sabiedrībai un nodrošinātu pienācīgu ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem visā piegādes ķēdē;

| EF. | tā kā tiešsaistes tirdzniecības vietā ķīmiskās vielas var atrast, meklējot pēc to ģenēriskā nosaukuma, formulas vai Informatīvā ķīmijas dienesta (CAS) identifikācijas numura, taču daudzos gadījumos norādīts tikai to rakstītais nosaukums; tā kā nosaukumu lielās daudzveidības dēļ būtu vieglāk identificēt konkrētu vielu uzskaitījumus, ja tiktu noteikta prasība iekļaut arī meklēšanai pieejamu CAS numuru; |
| --- | --- |

EF.

tā kā tiešsaistes tirdzniecības vietā ķīmiskās vielas var atrast, meklējot pēc to ģenēriskā nosaukuma, formulas vai Informatīvā ķīmijas dienesta (CAS) identifikācijas numura, taču daudzos gadījumos norādīts tikai to rakstītais nosaukums; tā kā nosaukumu lielās daudzveidības dēļ būtu vieglāk identificēt konkrētu vielu uzskaitījumus, ja tiktu noteikta prasība iekļaut arī meklēšanai pieejamu CAS numuru;

| EG. | tā kā regula attiecas tikai uz pārdošanu plašākai sabiedrībai, nevis profesionāliem lietotājiem — tie regulā nav definēti; tā kā profesionāla lietotāja definēšanas kritēriji iekšējā tirgū atšķiras; |
| --- | --- |

EG.

tā kā regula attiecas tikai uz pārdošanu plašākai sabiedrībai, nevis profesionāliem lietotājiem — tie regulā nav definēti; tā kā profesionāla lietotāja definēšanas kritēriji iekšējā tirgū atšķiras;

| EH. | tā kā saskaņā ar 2018. gada 17. aprīļa Ietekmes novērtējumu (SWD(2018)0104) un saistīto regulas priekšlikumu (COM(2018)0209) būtu jāpaplašina muitas iestāžu apmācība par sprāgstvielu un sprāgstvielu prekursoru identificēšanu, pildot pienākumus pie ārējās robežas; |
| --- | --- |

EH.

tā kā saskaņā ar 2018. gada 17. aprīļa Ietekmes novērtējumu (SWD(2018)0104) un saistīto regulas priekšlikumu (COM(2018)0209) būtu jāpaplašina muitas iestāžu apmācība par sprāgstvielu un sprāgstvielu prekursoru identificēšanu, pildot pienākumus pie ārējās robežas;

Nelikumīgi ieroči

| EI. | tā kā — lai teroristi varētu veikt uzbrukumus, viņiem ir ļoti svarīga piekļuve šaujamieročiem un sprāgstierīču sastāvdaļām; tā kā vardarbīgu ekstrēmistu grupām ES bieži vien ir jāvēršas pie noziedzīgiem tīkliem, lai iegūtu ieročus; tā kā saskaņā ar Eiropola 2018. gada TE-SAT ziņojumu šaujamieroči izmantoti 41 % no visiem uzbrukumiem — šis rādītājs ir nedaudz palielinājies salīdzinājumā ar 2016. gadu (38 %) (13); |
| --- | --- |

EI.

tā kā — lai teroristi varētu veikt uzbrukumus, viņiem ir ļoti svarīga piekļuve šaujamieročiem un sprāgstierīču sastāvdaļām; tā kā vardarbīgu ekstrēmistu grupām ES bieži vien ir jāvēršas pie noziedzīgiem tīkliem, lai iegūtu ieročus; tā kā saskaņā ar Eiropola 2018. gada TE-SAT ziņojumu šaujamieroči izmantoti 41 % no visiem uzbrukumiem — šis rādītājs ir nedaudz palielinājies salīdzinājumā ar 2016. gadu (38 %) (13);

| EJ. | tā kā pēdējos gados novērota pārveidotu “tukšo patronu” ieroču un reaktivētu šaujamieroču biežāka izmantošana; tā kā nesen tika veikti vairāki uzbrukumi ar dažādiem nažiem; |
| --- | --- |

EJ.

tā kā pēdējos gados novērota pārveidotu “tukšo patronu” ieroču un reaktivētu šaujamieroču biežāka izmantošana; tā kā nesen tika veikti vairāki uzbrukumi ar dažādiem nažiem;

| EK. | tā kā arī noziedzības un terorisma savstarpējā saikne atvieglo teroristu piekļuvi šaujamieročiem; |
| --- | --- |

EK.

tā kā arī noziedzības un terorisma savstarpējā saikne atvieglo teroristu piekļuvi šaujamieročiem;

| EL. | tā kā Padome 2015. gada 8. oktobra secinājumos aicina dalībvalstis sistemātiski sniegt attiecīgo informāciju Interpolam un Eiropolam; |
| --- | --- |

EL.

tā kā Padome 2015. gada 8. oktobra secinājumos aicina dalībvalstis sistemātiski sniegt attiecīgo informāciju Interpolam un Eiropolam;

Ārējā dimensija

| EM. | tā kā vairāki ES kaimiņu reģioni, piemēram, MENA un arī Balkānu reģions un Ziemeļāfrika, saskaras ar būtiskām problēmām, kas saistītas, piemēram, ar ārvalstu kaujinieku un personu, kas atgriežas, pārvaldību un ar vietējiem radikālajiem grupējumiem; |
| --- | --- |

EM.

tā kā vairāki ES kaimiņu reģioni, piemēram, MENA un arī Balkānu reģions un Ziemeļāfrika, saskaras ar būtiskām problēmām, kas saistītas, piemēram, ar ārvalstu kaujinieku un personu, kas atgriežas, pārvaldību un ar vietējiem radikālajiem grupējumiem;

| EN. | tā kā Balkānu reģions joprojām ir nozīmīgs reģions, lai panāktu stabilitāti Eiropā; tā kā problēmas saistībā ar terorismu un islāma ekstrēmismu vēl vairāk sarežģī situāciju reģionos, ko jau novājinājusi etniskā, politiskā un sociālā polarizācija, kā arī noziedzīgie tīkli; tā kā reģiona valstis jau ir bijušas terorisma mērķis (uzbrukumi tika novērsti) un jau tiek izmantotas kā cilvēku un ieroču tranzītvalstis; |
| --- | --- |

EN.

tā kā Balkānu reģions joprojām ir nozīmīgs reģions, lai panāktu stabilitāti Eiropā; tā kā problēmas saistībā ar terorismu un islāma ekstrēmismu vēl vairāk sarežģī situāciju reģionos, ko jau novājinājusi etniskā, politiskā un sociālā polarizācija, kā arī noziedzīgie tīkli; tā kā reģiona valstis jau ir bijušas terorisma mērķis (uzbrukumi tika novērsti) un jau tiek izmantotas kā cilvēku un ieroču tranzītvalstis;

| EO. | tā kā visās MENA valstīs ir veiktas vērienīgas teroristu darbības un tās joprojām ir galvenie mērķi; tā kā šīs valstis, kurās ir loti kritiska sociālā un ekonomiskā situācija, arī varētu saskarties ar daudzām problēmām, kas saistītas ar “Islāma valsts” un “Al-Qaeda” ārvalstu kaujinieku teroristu atgriešanos, ņemot vērā to, ka liela daļa džihādistu ir no šā reģiona; tā kā informācijas apmaiņa un cieša partnerība ar šīm svarīgajām trešām valstīm, ko nodrošina ES koordinēta- pieeja, piedāvājot sadarbību un palīdzību spēju veidošanai, rada iespēju novērst uzbrukumus un izjaukt teroristu tīklus; |
| --- | --- |

EO.

tā kā visās MENA valstīs ir veiktas vērienīgas teroristu darbības un tās joprojām ir galvenie mērķi; tā kā šīs valstis, kurās ir loti kritiska sociālā un ekonomiskā situācija, arī varētu saskarties ar daudzām problēmām, kas saistītas ar “Islāma valsts” un “Al-Qaeda” ārvalstu kaujinieku teroristu atgriešanos, ņemot vērā to, ka liela daļa džihādistu ir no šā reģiona; tā kā informācijas apmaiņa un cieša partnerība ar šīm svarīgajām trešām valstīm, ko nodrošina ES koordinēta- pieeja, piedāvājot sadarbību un palīdzību spēju veidošanai, rada iespēju novērst uzbrukumus un izjaukt teroristu tīklus;

| EP. | tā kā tādos reģionos kā, piemēram, MENA, Sāhela, Āfrikas rags, Rietumāfrika, Persijas līcis un Vidusāzija, arī tiek novērota ar organizācijām “Islāma valsts” un “Al Qaeda” saistītu teroristu tīklu attīstība; tā kā nopietnas bažas rada reliģiskais ekstrēmisms un sektu vardarbība, kas saņem finansējumu, ļaujot teroristu tīkliem izplatīties, apvienoties ar citiem noziedzīgiem uzņēmumiem un darboties šajos reģionos, vēršoties pret Eiropu un Eiropas interesēm; |
| --- | --- |

EP.

tā kā tādos reģionos kā, piemēram, MENA, Sāhela, Āfrikas rags, Rietumāfrika, Persijas līcis un Vidusāzija, arī tiek novērota ar organizācijām “Islāma valsts” un “Al Qaeda” saistītu teroristu tīklu attīstība; tā kā nopietnas bažas rada reliģiskais ekstrēmisms un sektu vardarbība, kas saņem finansējumu, ļaujot teroristu tīkliem izplatīties, apvienoties ar citiem noziedzīgiem uzņēmumiem un darboties šajos reģionos, vēršoties pret Eiropu un Eiropas interesēm;

| EQ. | tā kā organizācijas Daesh un citu teroristu grupējumu finansēšana ir iespējama tāpēc, ka dažas valstis, tostarp tādas, kas tiek sauktas par Eiropas Savienības sabiedrotajām cīņā pret terorismu, kā arī privātā sektora dalībnieki, ir aktīvi vai pasīvi līdzdalībnieki; |
| --- | --- |

EQ.

tā kā organizācijas Daesh un citu teroristu grupējumu finansēšana ir iespējama tāpēc, ka dažas valstis, tostarp tādas, kas tiek sauktas par Eiropas Savienības sabiedrotajām cīņā pret terorismu, kā arī privātā sektora dalībnieki, ir aktīvi vai pasīvi līdzdalībnieki;

| ER. | tā kā Eiropas Savienībai ir izšķirīgi svarīgi terorisma apkarošanā turpināt cieši sadarboties ar partnervalstīm; tā kā ir jāturpina dialogs, jo īpaši ar Persijas līča valstīm, par pasākumiem un darbībām, kas veiktas, lai cīnītos pret terorismu un teroristu finansēšanu un novērstu radikalizāciju, tostarp par FATF ieteikumu pilnīgu īstenošanu; tā kā citu instrumentu starpā būtu jāstiprina parlamentārā sadarbība ar šīm svarīgajām trešām valstīm; |
| --- | --- |

ER.

tā kā Eiropas Savienībai ir izšķirīgi svarīgi terorisma apkarošanā turpināt cieši sadarboties ar partnervalstīm; tā kā ir jāturpina dialogs, jo īpaši ar Persijas līča valstīm, par pasākumiem un darbībām, kas veiktas, lai cīnītos pret terorismu un teroristu finansēšanu un novērstu radikalizāciju, tostarp par FATF ieteikumu pilnīgu īstenošanu; tā kā citu instrumentu starpā būtu jāstiprina parlamentārā sadarbība ar šīm svarīgajām trešām valstīm;

| ES. | tā kā ES dažādos veidos sadarbojas ar trešām valstīm terorisma apkarošanas jomā; tā kā vairākus ES instrumentus var izmantot, lai finansētu terorisma apkarošanas programmas ārvalstīs; tā kā ES ir izveidojusi terorisma apkarošanas ekspertu tīklu ES delegācijās; tā kā arī ES aģentūras, piemēram, Eiropols, Eurojust un CEPOL, sadarbojas ar trešām valstīm terorisma apkarošanas jomā, piemēram, slēdzot stratēģiskos un darbības nolīgumus; |
| --- | --- |

ES.

tā kā ES dažādos veidos sadarbojas ar trešām valstīm terorisma apkarošanas jomā; tā kā vairākus ES instrumentus var izmantot, lai finansētu terorisma apkarošanas programmas ārvalstīs; tā kā ES ir izveidojusi terorisma apkarošanas ekspertu tīklu ES delegācijās; tā kā arī ES aģentūras, piemēram, Eiropols, Eurojust un CEPOL, sadarbojas ar trešām valstīm terorisma apkarošanas jomā, piemēram, slēdzot stratēģiskos un darbības nolīgumus;

| ET. | tā kā ir izveidota ES sankciju sistēma terorisma apkarošanas jomā, kas ietver trīs veidu pasākumus, ko īsteno EĀDD; tā kā procesuālu ierobežojumu un dalībvalstu neizdarības dēļ šī sistēma ir nepilnīga un tiek izmantota nepietiekami; |
| --- | --- |

ET.

tā kā ir izveidota ES sankciju sistēma terorisma apkarošanas jomā, kas ietver trīs veidu pasākumus, ko īsteno EĀDD; tā kā procesuālu ierobežojumu un dalībvalstu neizdarības dēļ šī sistēma ir nepilnīga un tiek izmantota nepietiekami;

| EU. | tā kā Padomes 2017. gada 19. jūnija secinājumos par ES ārējo darbību terorisma apkarošanā ir atgādināta kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misiju un operāciju nozīme terorisma apkarošanā, uzlabojot drošību, stabilitāti, robežkontroli un drošības jomas reformu, kā arī terorisma apkarošanas spēju veidošanā un informācijas apmaiņā; |
| --- | --- |

EU.

tā kā Padomes 2017. gada 19. jūnija secinājumos par ES ārējo darbību terorisma apkarošanā ir atgādināta kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misiju un operāciju nozīme terorisma apkarošanā, uzlabojot drošību, stabilitāti, robežkontroli un drošības jomas reformu, kā arī terorisma apkarošanas spēju veidošanā un informācijas apmaiņā;

Terorismā cietušie

| EV. | tā kā ES pārāk daudzi cilvēki ir tieši cietuši terora aktos, atstājot tūkstošiem ģimeņu posttraumatiskā- stāvoklī, kas ietekmē viņu ilgtermiņa- -labklājību; tā kā nav saskaņotu skaitļu par precīzu cietušo skaitu; tā kā līdz 2001. gadam vairākums terorismā cietušo personu galvenokārt bija saistītas ar ĪRA un ETA, taču kopš tā laika lielākā daļa ir nogalināti teroristu darbībās, ko organizējušas vai iedvesmojušas organizācijas “Al Qaeda” un “Islāma valsts”; |
| --- | --- |

EV.

tā kā ES pārāk daudzi cilvēki ir tieši cietuši terora aktos, atstājot tūkstošiem ģimeņu posttraumatiskā- stāvoklī, kas ietekmē viņu ilgtermiņa- -labklājību; tā kā nav saskaņotu skaitļu par precīzu cietušo skaitu; tā kā līdz 2001. gadam vairākums terorismā cietušo personu galvenokārt bija saistītas ar ĪRA un ETA, taču kopš tā laika lielākā daļa ir nogalināti teroristu darbībās, ko organizējušas vai iedvesmojušas organizācijas “Al Qaeda” un “Islāma valsts”;

| EW. | tā kā teroristu uzbrukumu izraisītie nāves gadījumi iznīcina ģimenes un daudzi ievainotie, kuri izdzīvojuši teroristu uzbrukumos, cieš no invaliditātes, ķermeņa daļu zaudējuma, kas sakropļo ķermeni un maina dzīvi, kā arī psiholoģiskām problēmām, un viņu nelaime būtiski ietekmē tuviniekus un kopienu, taču ļoti bieži pēc plašsaziņas līdzekļu intereses zuduma cietušo ilgtermiņa vajadzībām netiek pievērsta vērība; tā kā posttraumatiskā stresa sindroms Eiropā ir nopietna sabiedrības veselības problēma; tā kā Eiropā netiek veikts vispārējs novērtējums par terorisma ietekmi uz iedzīvotāju garīgo veselību pēc dažādiem uzbrukumiem; |
| --- | --- |

EW.

tā kā teroristu uzbrukumu izraisītie nāves gadījumi iznīcina ģimenes un daudzi ievainotie, kuri izdzīvojuši teroristu uzbrukumos, cieš no invaliditātes, ķermeņa daļu zaudējuma, kas sakropļo ķermeni un maina dzīvi, kā arī psiholoģiskām problēmām, un viņu nelaime būtiski ietekmē tuviniekus un kopienu, taču ļoti bieži pēc plašsaziņas līdzekļu intereses zuduma cietušo ilgtermiņa vajadzībām netiek pievērsta vērība; tā kā posttraumatiskā stresa sindroms Eiropā ir nopietna sabiedrības veselības problēma; tā kā Eiropā netiek veikts vispārējs novērtējums par terorisma ietekmi uz iedzīvotāju garīgo veselību pēc dažādiem uzbrukumiem;

| EX. | tā kā terorismā cietušajiem ir ļoti īpašs statuss un viņu vajadzību nodrošināšana ir ne tikai juridisks pienākums saskaņā ar ES, starptautiskajiem un dalībvalstu tiesību aktiem, bet arī visas mūsu sabiedrības atbildība; tā kā nesenajos uzbrukumos ES cietuši cilvēki no daudzām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

EX.

tā kā terorismā cietušajiem ir ļoti īpašs statuss un viņu vajadzību nodrošināšana ir ne tikai juridisks pienākums saskaņā ar ES, starptautiskajiem un dalībvalstu tiesību aktiem, bet arī visas mūsu sabiedrības atbildība; tā kā nesenajos uzbrukumos ES cietuši cilvēki no daudzām dalībvalstīm;

| EY. | tā kā terorismā cietušajiem Eiropas līmenī nav noteikts juridiskais statuss, lai viņiem būtu pieejami sabiedriskie pakalpojumi vai tiesības uz kompensāciju; tā kā Eiropā nesen notikušajos teroristu uzbrukumos cietušajiem joprojām nav pieejams taisnīgums, pienācīga attieksme, cietušo atbalsta pakalpojumi un finansiāla palīdzība; tā kā terorismā cietušie ir pakļauti sekundārās viktimizācijas riskam, kas tos skar ne tikai tiesvedībā, bet arī daudzajos gadījumos, kad tie mijiedarbojas ar citām valsts un nevalstiskām struktūrām; |
| --- | --- |

EY.

tā kā terorismā cietušajiem Eiropas līmenī nav noteikts juridiskais statuss, lai viņiem būtu pieejami sabiedriskie pakalpojumi vai tiesības uz kompensāciju; tā kā Eiropā nesen notikušajos teroristu uzbrukumos cietušajiem joprojām nav pieejams taisnīgums, pienācīga attieksme, cietušo atbalsta pakalpojumi un finansiāla palīdzība; tā kā terorismā cietušie ir pakļauti sekundārās viktimizācijas riskam, kas tos skar ne tikai tiesvedībā, bet arī daudzajos gadījumos, kad tie mijiedarbojas ar citām valsts un nevalstiskām struktūrām;

| EZ. | tā kā Direktīvas 2012/29/ES (14) noteikumi joprojām netiek īstenoti atbilstīgi, nosakot procedūras valstu līmenī; tā kā Komisija joprojām nav sniegusi ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu; tā kā Eiropas Parlaments 2018. gada 30. maijā pieņēma rezolūciju par minētās direktīvas īstenošanu (15); |
| --- | --- |

EZ.

tā kā Direktīvas 2012/29/ES (14) noteikumi joprojām netiek īstenoti atbilstīgi, nosakot procedūras valstu līmenī; tā kā Komisija joprojām nav sniegusi ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu; tā kā Eiropas Parlaments 2018. gada 30. maijā pieņēma rezolūciju par minētās direktīvas īstenošanu (15);

| FA. | tā kā kompensācija terorismā cietušajiem ir gan veids, kā sabiedrība atzīst uzbrukuma radīto kaitējumu, gan arī finansiāls atbalsts un restitūcija; tā kā kompensācijas līmenis un procedūras dalībvalstīs ievērojami atšķiras, tādējādi pastiprinot cietušo netaisnīguma izjūtu un ciešanas; |
| --- | --- |

FA.

tā kā kompensācija terorismā cietušajiem ir gan veids, kā sabiedrība atzīst uzbrukuma radīto kaitējumu, gan arī finansiāls atbalsts un restitūcija; tā kā kompensācijas līmenis un procedūras dalībvalstīs ievērojami atšķiras, tādējādi pastiprinot cietušo netaisnīguma izjūtu un ciešanas;

| FB. | tā kā atbalsta sistēmas ir jāveido tā, lai nodrošinātu, ka arī pārrobežu terorismā cietušajiem tiek pastāvīgi un sistemātiski pievērsta uzmanība un sniegts atbalsts viņu valstī, vienlaikus sazinoties ar atbalsta sniedzējiem valstī, kur notika uzbrukums; |
| --- | --- |

FB.

tā kā atbalsta sistēmas ir jāveido tā, lai nodrošinātu, ka arī pārrobežu terorismā cietušajiem tiek pastāvīgi un sistemātiski pievērsta uzmanība un sniegts atbalsts viņu valstī, vienlaikus sazinoties ar atbalsta sniedzējiem valstī, kur notika uzbrukums;

| FC. | tā kā Eurojust veicina STP pieprasījumu izpildi attiecībā uz palīdzības koordinēšanu un sniegšanu saistībā ar terorismā cietušo tiesību īstenošanu, ņemot vērā ārvalstu cietušo dažādās tiesības un pienākumus, kas noteikti attiecīgo valstu tiesību sistēmās; |
| --- | --- |

FC.

tā kā Eurojust veicina STP pieprasījumu izpildi attiecībā uz palīdzības koordinēšanu un sniegšanu saistībā ar terorismā cietušo tiesību īstenošanu, ņemot vērā ārvalstu cietušo dažādās tiesības un pienākumus, kas noteikti attiecīgo valstu tiesību sistēmās;

| FD. | tā kā arī uzņēmumi, tostarp MVU, var arī ciest zaudējumus, kas saistīti ar terorismu, piemēram, kaitējumu īpašumam vai darījumdarbības traucējumus; |
| --- | --- |

FD.

tā kā arī uzņēmumi, tostarp MVU, var arī ciest zaudējumus, kas saistīti ar terorismu, piemēram, kaitējumu īpašumam vai darījumdarbības traucējumus;

| FE. | tā kā Parlaments ir ierosinājis izmēģinājuma projektu, lai izveidotu Eiropas koordinācijas centru terorismā cietušajiem, apvienojot galvenos darbojošos ekspertus, cietušo aizstāvjus un attiecīgās organizācijas visā Eiropā ar mērķi noteikt terorismā cietušo galvenās prioritātes un problēmas un sniegt saskaņotu atbalstu pāri robežām; |
| --- | --- |

FE.

tā kā Parlaments ir ierosinājis izmēģinājuma projektu, lai izveidotu Eiropas koordinācijas centru terorismā cietušajiem, apvienojot galvenos darbojošos ekspertus, cietušo aizstāvjus un attiecīgās organizācijas visā Eiropā ar mērķi noteikt terorismā cietušo galvenās prioritātes un problēmas un sniegt saskaņotu atbalstu pāri robežām;

Pamattiesības

| FF. | tā kā Eiropas Savienībai ir jāpilda svarīgs uzdevums, veicinot demokrātisko vērtību, tostarp tiesiskuma un pamattiesību, ievērošanu; tā kā ES tomēr ir novērojami ekstrēmi reliģiski un politiski uzskati un rīcība, kas ir pilnīgā pretrunā šīm vērtībām; |
| --- | --- |

FF.

tā kā Eiropas Savienībai ir jāpilda svarīgs uzdevums, veicinot demokrātisko vērtību, tostarp tiesiskuma un pamattiesību, ievērošanu; tā kā ES tomēr ir novērojami ekstrēmi reliģiski un politiski uzskati un rīcība, kas ir pilnīgā pretrunā šīm vērtībām;

| FG. | tā kā pretterorisma pasākumi un brīvību aizsardzība nav pretrunīgi, bet gan papildinoši un savstarpēji nostiprinoši mērķi; tā kā ir jānodrošina un jāaizsargā ikviena cilvēka pamattiesības un visiem terorisma apkarošanas pasākumiem būtu iespējami mazāk jāskar nevainīgie un neiesaistītie iedzīvotāji; |
| --- | --- |

FG.

tā kā pretterorisma pasākumi un brīvību aizsardzība nav pretrunīgi, bet gan papildinoši un savstarpēji nostiprinoši mērķi; tā kā ir jānodrošina un jāaizsargā ikviena cilvēka pamattiesības un visiem terorisma apkarošanas pasākumiem būtu iespējami mazāk jāskar nevainīgie un neiesaistītie iedzīvotāji;

| FH. | tā kā visiem terorisma apkarošanas pasākumiem vienmēr pilnībā jānodrošina visas pamattiesības un principi, tostarp tās/tie, kas attiecas uz privātumu un datu aizsardzību, domas, apziņas un reliģiskās pārliecības brīvību, kā arī procesuālajām garantijām, piemēram, nevainīguma prezumpcija, tiesības uz taisnīgu tiesu un tiesības uz informāciju, nodrošinot, ka cilvēku rīcībā ir efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, lai vērstos pret ikvienu pamattiesību pārkāpumu, tostarp iespēja iesniegt pārsūdzību tiesā, kā arī Savienības tiesību aktu kopuma procesuālo tiesību jomā ievērošana; tā kā šajos pasākumos būtu pienācīgi jāņem vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūra; |
| --- | --- |

FH.

tā kā visiem terorisma apkarošanas pasākumiem vienmēr pilnībā jānodrošina visas pamattiesības un principi, tostarp tās/tie, kas attiecas uz privātumu un datu aizsardzību, domas, apziņas un reliģiskās pārliecības brīvību, kā arī procesuālajām garantijām, piemēram, nevainīguma prezumpcija, tiesības uz taisnīgu tiesu un tiesības uz informāciju, nodrošinot, ka cilvēku rīcībā ir efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, lai vērstos pret ikvienu pamattiesību pārkāpumu, tostarp iespēja iesniegt pārsūdzību tiesā, kā arī Savienības tiesību aktu kopuma procesuālo tiesību jomā ievērošana; tā kā šajos pasākumos būtu pienācīgi jāņem vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūra;

| FI. | tā kā ir ļoti svarīgi, lai izmeklēšana terorisma apkarošanas jomā tiktu veikta, stingri ievērojot augstus profesionālos standartus, un lai visi piemērotie pasākumi būtu mērķtiecīgi, samērīgi un vajadzīgi; tā kā terorisma apkarošanas politikai nebūtu jārada sociālā atstumtība un stigmatizācija; tā kā Pamattiesību aģentūrai varētu lūgt sniegt atzinumu par ciņu pret terorismu saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu; |
| --- | --- |

FI.

tā kā ir ļoti svarīgi, lai izmeklēšana terorisma apkarošanas jomā tiktu veikta, stingri ievērojot augstus profesionālos standartus, un lai visi piemērotie pasākumi būtu mērķtiecīgi, samērīgi un vajadzīgi; tā kā terorisma apkarošanas politikai nebūtu jārada sociālā atstumtība un stigmatizācija; tā kā Pamattiesību aģentūrai varētu lūgt sniegt atzinumu par ciņu pret terorismu saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu;

| FJ. | tā kā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu darbinieki uzņemas terorisma apkarošanas darbību vadību; tā kā ir daudz dokumentētu gadījumu, kad vardarbīgie ekstrēmisti ir vērsušies tieši pret policijas un tiesu iestāžu amatpersonām un to ģimenes locekļiem un tiem draudējuši, dažkārt veicot vardarbīgus fiziskus uzbrukumus un pat slepkavības; tā kā ļoti svarīgs ir politiskais un sabiedrības atbalsts tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu darbiniekiem, kas, riskējot ar dzīvību un veselību, nodrošina pamattiesību ievērošanu izmeklēšanās, ko veic terorisma apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

FJ.

tā kā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu darbinieki uzņemas terorisma apkarošanas darbību vadību; tā kā ir daudz dokumentētu gadījumu, kad vardarbīgie ekstrēmisti ir vērsušies tieši pret policijas un tiesu iestāžu amatpersonām un to ģimenes locekļiem un tiem draudējuši, dažkārt veicot vardarbīgus fiziskus uzbrukumus un pat slepkavības; tā kā ļoti svarīgs ir politiskais un sabiedrības atbalsts tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu darbiniekiem, kas, riskējot ar dzīvību un veselību, nodrošina pamattiesību ievērošanu izmeklēšanās, ko veic terorisma apkarošanas jomā;

| FK. | tā kā Pamattiesību harta aizliedz diskrimināciju invaliditātes dēļ un atzīst personu ar invaliditāti tiesības izmantot pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu viņu neatkarību, sociālo un profesionālo integrāciju un dalību sabiedrības dzīvē; tā kā personu ar invaliditāti tiesības ES aizsargā arī ANO Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

FK.

tā kā Pamattiesību harta aizliedz diskrimināciju invaliditātes dēļ un atzīst personu ar invaliditāti tiesības izmantot pasākumus, kas paredzēti, lai nodrošinātu viņu neatkarību, sociālo un profesionālo integrāciju un dalību sabiedrības dzīvē; tā kā personu ar invaliditāti tiesības ES aizsargā arī ANO Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām,

Ieteikumi

Institucionālais satvars

| 1. | uzskata — lai gan dalībvalstīm, īstenojot savas suverēnās pilnvaras, joprojām pirmajām ir pienākums reaģēt uz apdraudējumu un novērst to, ir skaidrs, ka pilnībā jāatzīst Eiropas Savienības un drošības savienības satvarā pieņemto terorisma apkarošanas pasākumu nozīme dalībvalstu atbalstīšanā, labākās prakses koordinēšanā un apmaiņā, nodrošinot kopīgus risinājumus un radot pievienoto vērtību, lai tās varētu labāk pretoties radikalizācijai, ekstrēmismam un terorismam; uzskata, ka teritorijā bez iekšējām robežām ir ļoti svarīga Eiropas līmeņa rīcība, lai visā Eiropas teritorijā garantētu augstu drošības līmeni, un ka padziļināta sadarbība un informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm un ar Eiropas Savienību ir ļoti svarīga, lai efektīvi reaģētu uz terorisma draudiem un novērstu tos, kā arī aizsargātu iedzīvotājus; mudina dalībvalstis un ES iestādes veidot kopīgu stratēģisko kultūru; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka ES un dalībvalstīm būtu jāuzlabo sadarbība, stiprinot esošās Eiropas struktūras, specializētās ES aģentūras un dienestus, kā arī sadarbības kanālus starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un tiesu iestādēm; uzskata, ka šīm ES aģentūrām būtu jāpiešķir pienācīgi līdzekļi, lai tās varētu pārvaldīt pieaugošo darba slodzi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka liela nozīme ir labākās prakses apmaiņai Eiropas Savienības dalībvalstu starpā, kā arī ar trešām valstīm; atzinīgi vērtē iniciatīvas, kuras īstenotas dažās dalībvalstīs un arī vietējā līmenī dažās pilsētās, kuras īstenojuši arī privātā sektora dalībnieki un kuru mērķis ir atrast iedarbīgas metodes terorisma apkarošanai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisijas nākamo priekšsēdētāju saglabāt pastāvīgu drošības savienības komisāra amatu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Eiropadomi saglabāt ES terorisma apkarošanas koordinatora amatu; uzskata, ka ES terorisma apkarošanas koordinatoram būtu jāturpina aktīvi darboties, lai stiprinātu ES rīcību terorisma apkarošanas jomā; aicina precizēt terorisma apkarošanas- koordinatora statusu un pienākumu veidot saikni starp kompetentajām ES iestādēm un dalībvalstu aģentūrām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka brīvība, drošība un tiesiskums ir trīs aspekti, kurus nevar vērtēt atsevišķi; uzskata, ka visās likumdošanas iniciatīvās terorisma apkarošanas jomā kā būtisks elements jāiekļauj pamattiesību ievērošana; mudina arī turpmāk Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas pienākumos iekļaut cīņu pret terorismu, lai nodrošinātu saskaņotību ar citiem tiesību aktiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Padomi paplašināt Eiropas Prokuratūras pilnvaras, iekļaujot cīņu pret organizēto noziedzību un terorismu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina dalībvalstis un Komisiju vēl vairāk stiprināt un atbalstīt ES dalībvalstu civilo pretterorisma speciālo operāciju vienību tīklu “ATLAS”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Komisiju regulāri veikt ietekmes novērtējumus un rīkot apspriešanos ar ieinteresētajām personām no iedzīvotāju un ekspertu vidus saistībā ar turpmākajiem tiesību aktu priekšlikumiem terorisma apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

9.

Terorisma draudi

| 10. | aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai panāktu lielāku pārredzamību un vienotu izpratni par draudu līmeņiem; aicina dalībvalstis nekavējoties nosūtīt informāciju par izmaiņām draudu līmenī un šo izmaiņu pamatojumu; aicina arī Komisiju un dalībvalstis terorismu nesaistīt tikai ar džihādu, bet saglabāt tikpat lielu modrību arī attiecībā uz citiem terorisma draudiem, kuru pamatā ir cita motivācija, piemēram, tāda, kā minēts Eiropola TE-SAT ziņojumos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju attiecīgajos starptautiskajos forumos skaidri klasificēt terorismu kā “noziegumu pret cilvēci”, kā minēts 7. pantā Romas statūtos, kas ir bijis pirmsākums Starptautiskās Krimināltiesas izveidei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina visas dalībvalstis saskaņā ar Eiropas Padomes (16) secinājumiem atzīt, ka organizācija “Islāma valsts” ir īstenojusi genocīdu, galvenokārt pret jezīdiem, kristiešu minoritātēm un musulmaņu, kas nav sunnīti, minoritātēm, un aicina visas dalībvalstis nekavējoties un efektīvi rīkoties saskaņā ar saistībām, kas tām noteiktas 1948. gada Konvencijā par genocīdu, lai novērstu genocīda darbības un piemērotu par tām sodu, ievērojot vispārējo pienākumu veikt pasākumus pret noziegumiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina dalībvalstis un attiecīgās aģentūras uzraudzīt visus ārvalstu kaujiniekus teroristus un nodrošināt saskaņotus drošības un tiesu iestāžu pārbaudes pasākumus personām, kas identificētas kā personas, kuras atgriežas Eiropā; aicina Komisiju sniegt palīdzību dalībvalstīm saskaņotu klasifikācijas sistēmu izveidē, lai atšķirtu augsta, vidēja un zema riska personas, kas atgriežas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | iesaka dalībvalstīm nodrošināt atbilstošas struktūras, lai strādātu ar bērniem, kas atgriežas, un jo īpaši izveidot specializētu riska un vajadzību novērtēšanas instrumentu, ņemot vērā bērnu attīstības posmus un to, kādā mērā viņi ir iesaistīti noziedzīgās darbībās ārvalstīs; uzsver, ka rehabilitācijas programmu pamatā vajadzētu būt daudzdisciplīnu pieejai, apvienojot dažādu speciālistu zināšanas, tostarp pieredzējušus profesionāļus tādās jomās kā traumas, ekstrēmisms, bērna attīstība, izglītība un riska novērtējums, un tās būtu jāpielāgo vietējiem un valsts apstākļiem, kā arī veidot skaidras juridiskas un organizatoriskas struktūras, lai tās risinātu šo satraucošo problēmu; mudina dalībvalstis sadarboties ar Starptautisko Sarkanā Krusta komiteju, jo tai ir īpaša piekļuve un kompetence šajā jomā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu par to, lai notiesātie teroristi, kā arī personas, saistībā ar kurām ir skaidri pierādījumi, ka tās nopietni apdraud sabiedrisko drošību, nevarētu pieprasīt patvērumu vai cita veida starptautisko aizsardzību visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju pārskatīt un atjaunināt CBRN rīcības plānu un aicina dalībvalstis izveidot vai stiprināt un saglabāt atbilstošus civilās aizsardzības pasākumus, lai sagatavotos CBRN uzbrukumiem, pieņemot darbā kvalificētus un regulāri apmācītus gan pilna darba laika, gan brīvprātīgos darbiniekus, kā arī nodrošinot atbilstīgu tehnisko infrastruktūru, tostarp reaģēšanas līdzekļus, piemēram, specializētas mobilas atklāšanas sistēmas, svarīgāko medikamentu krājumus, cietušo aprūpi un labākās prakses apmaiņu; uzsver, ka šiem pasākumiem ir jābūt saskaņā ar daudznozaru stratēģiju, kas ietver koordinācijas metodes, paziņošanas procedūras, standarta protokolus, evakuācijas plānošanu, sabiedrības brīdināšanas sistēmas un ziņošanu par incidentiem; aicina Komisiju un dalībvalstis šīs stratēģijas pakāpeniski saskaņot; aicina dalībvalstis izveidot vai nostiprināt specializētas laboratorijas; aicina Komisiju kopā ar Parlamentu atbalstīt attiecīgās pārrobežu pētniecības darbības; mudina uzlabot sadarbību ar NATO Izcilības centru CBRN jautājumos, lai nodrošinātu labākās prakses apmaiņu starp ES pirmās reaģēšanas struktūrām un NATO dalībvalstīm; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mudina dalībvalstis un Komisiju sadarboties ar privāto sektoru, lai izstrādātu mehānismus, kas nodrošina šādu medicīnisku pretlīdzekļu uzticamu, konsekventu un pienācīgu piegādi, tostarp iespējamo ES vienotā iepirkuma mehānisma izmantošanu, kas ieviests ar 2013. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1082/2013/ES par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem (17); |
| --- | --- |

17.

| 18. | Mudina — lai atvieglotu pieejamību, — Eiropola izveidoto Eiropas Bumbu datu sistēmu atjaunināt un paplašināt, izveidojot Eiropas analītisko projektu kā informācijas un koordinācijas centru attiecībā uz visiem ar CBRN saistītiem incidentiem visā ES, papildinot ar daudznozaru analīzes darba grupu, kam ir nodrošināts pietiekams skaits darbinieku; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē Komisijas plānu uzlabot ES gatavību un spēju reaģēt uz CBRN incidentiem, veicot starpnozaru pasākumus tiesībaizsardzības, civilās aizsardzības un veselības aprūpes struktūrās un attiecīgā gadījumā uz robežām un muitas iestādēs, izmantojot pašreizējos finanšu un darbības instrumentus, jo īpaši ES civilās aizsardzības mehānismu, CEPOL un instrumentu “Iekšējās drošības fonds — policija”; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mudina Komisiju un dalībvalstis noteikt kopīgus standartus pārbaudes procedūrām neaizsargātās iestādēs, piemēram, atomelektrostacijās vai specializētās laboratorijās; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mudina dalībvalstis vairāk izmantot CBRN vielu tehniskās konstatācijas sistēmas, jo īpaši liela mēroga sabiedriskos pasākumos, un aicina Komisiju kopā ar Eiropas Parlamentu turpmāk piešķirt Eiropas finansējumu šādu sistēmu visaptverošai iegādei; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē ETAC izveidoto zināšanu centru par CBRNE jomu un saistītām darbībām attiecībā uz sprāgstvielām, kas darbosies cieši kopā ar Eiropas kodoldrošības mācību centru (EUSECTRA); prasa izveidot standarta procedūru, kuru piemērojot, katra dalībvalsts efektīvi koplietotu informāciju ar informācijas apkopošanas centru; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē to, ka ir apstiprināta regula par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā, par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) pilnvarām un par Regulas (EK) Nr. 216/2008 atcelšanu (18); aicina Komisiju ņemt vērā drošības aspektus turpmākajos deleģētajos un īstenošanas noteikumos attiecībā uz droniem un dronu darbību, tostarp sistemātiski atjauninātus riska novērtējumus, obligātu reģistrāciju, elektronisko identifikāciju un ģeozonu noteikšana visām dronu kategorijām un obligātas drošības licences un apmācību drošības un pārbaužu operatoriem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda — ir zināms, ka daudzas personas, kuras ES veic teroristu darbības, bieži sāk ar sīkiem noziegumiem un ir ideoloģiski ietekmētas cietumā, pievēršot tās vardarbīgam ekstrēmismam; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka valstu krimināltiesību sistēmās ir paredzēts pienācīgi sodīt noziedzniekus un pirms atbrīvošanas pirms noteiktā termiņa ir nodrošināta iespēja rūpīgi izvērtēt atkārtotu likumpārkāpumu risku; uzsver, ka cietumā būtu jāveicina rehabilitācija, reintegrācija un atkārtotu pārkāpumu iespējamības novēršana, nevis kūdīšana uz vardarbīgu ekstrēmismu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver pašreizējo apdraudējumu, ko rada teroristu organizāciju mijiedarbība ar organizēto noziedzību, jo īpaši saistībā ar loģistikas iespējām un ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kas varētu sekmēt liela mēroga- uzbrukumus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda uz aizvien kiberdraudu palielināšanos un uzsver, ka ir svarīgi paplašināt kiberdrošības pasākumus arī terorisma novēršanas jomā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina dalībvalstis savām valsts iestādēm, kas iesaistītas pretterorisma darbībās, nodrošināt pietiekamus tehniskos, finanšu, izglītības un tiesiskos līdzekļus, kas vajadzīgi, lai, pildot dienesta pienākumus, aizsargātos pret vardarbīgiem ekstrēmistiem; |
| --- | --- |

27.

Vardarbīgu ekstrēmismu un terorismu izraisošas radikalizācijas novēršana un apkarošana

Radikalizācijas apkarošanas struktūras

| 28. | aicina kā Radikalizācijas izpratnes tīkla (RAN) turpinājumu izveidot ES izcilības centru radikalizācijas novēršanai (CoE PR), kas ar pietiekamiem finanšu un cilvēkresursiem ir jāintegrē Komisijā; uzskata, ka cita starpā tam būtu jāveic šādi uzdevumi: koordinācija, sadarbības un zināšanu, “bākas projektu” un labas prakses apmaiņas veicināšana starp dalībvalstīm, politikas veidotājiem, praktizējošiem speciālistiem (iesaistot RAN un ESCN iepriekšējās struktūras), kā arī sadarbība ar reliģisko organizāciju vai kopienu vadītājiem, akadēmisko aprindu pārstāvjiem un ekspertiem, tostarp IT speciālistiem radikalizācijas novēršanas un apkarošanas jomā; norāda, ka tā darbības jomā būtu jāiekļauj dažādu speciālistu, tostarp tiesnešu un prokuroru, apmācība, arī veidojot partnerības ar stratēģiski svarīgām trešām valstīm; uzskata, ka šim centram būtu arī jāizstrādā konkrētas metodes, lai novērtētu un izmērītu programmu un projektu efektivitāti un vajadzības gadījumā varētu pielāgot attiecīgās politikas jomas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada ziņojumā par deradikalizāciju ir konstatēts, ka Komisija pilnībā nepārrauga ES finansētos pasākumus un netiek izmantoti nekādi rādītāji vai mērķrādītāji attiecībā uz to, cik lielā mērā pieeja ir sekmīga; aicina Komisiju nodrošināt pienācīga finansējuma piešķiršanu no Iekšējās drošības fonda radikalizācijas novēršanai un apkarošanai, kas optimizētu pašlaik starp dažādiem fondiem un programmām izkliedētos resursus un nodrošinātu labāku koordināciju un pamanāmību, kā arī to izlietošanas efektivitāti, ņemot vērā kritērijus, kurus varētu izstrādāt CoE PR; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mudina dalībvalstis pieņemt visaptverošas valsts un reģionālās stratēģijas radikalizācijas novēršanai un apkarošanai, nodrošinot pietiekamus finanšu resursus vietējām kopienām un partneriem, kas iesaistīti uz šīm stratēģijām balstītu programmu izveidē un īstenošanā, un prasa pieņemt daudzu aģentūru pieeju; uzsver, ka labākie rezultāti tiek sasniegti partnerībā ar vietējām kopienām; turklāt uzsver, ka, izmantojot kvalitatīvus un kvantitatīvus rādītājus, kurus varētu izstrādāt CoE PR, vietējās un reģionālās pašvaldības varētu apzināt radikalizācijas vietējās īpatnības un labāk pielāgot programmas konkrētai jomai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina dalībvalstis visaptveroši risināt radikalizācijas problēmu, arī sadarbojoties ar vietējām pārvaldes iestādēm, pieeju drošības jautājumiem papildināt ar sociālās iekļautības, ekonomiskās un kultūras integrācijas stratēģijām un ilgtermiņa politiku un ieguldījumiem publiskajos pakalpojumos un infrastruktūrā; mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt pret diskrimināciju vērstas kampaņas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka ir svarīgi veikt konkrētus pētījumus par sieviešu nozīmi noteiktos reģionos, valstīs un kopienās, lai izprastu viņu nozīmi un noteiktu jomas, kurās sieviešu organizācijas varētu sekmēt lielāku noturību pret radikalizāciju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina izveidot Eiropas noturības balvu, ko Eiropas Parlaments, vajadzības gadījumā rūpīgi apspriežoties ar CoE PR, katru gadu piešķirtu ES labākajam vietējā līmeņa sociālajam un kultūras projektam, kas veicina sabiedrības iesaistīšanos, pilnā mērā ievērojot demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību principus, lai veidotu sabiedrību, kas ir noturīga pret radikalizāciju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Eurojust turpināt uzraudzīt dalībvalstu jurisprudenci attiecībā uz radikālismu, kas izraisa terorismu, tostarp izmantojot kriminālvajāšanai un aizturēšanai alternatīvus pasākumus, kā arī sistemātiski sniedzot ziņojumus savos pārskatos par spriedumiem terorisma lietās (TCM); šajā ziņā aicina dalībvalstis nosūtīt Eurojust visu attiecīgo informāciju attiecībā uz kriminālvajāšanu un notiesājošiem spriedumiem par teroristu nodarījumiem, kas ietekmē vai var ietekmēt divas vai vairākas dalībvalstis; |
| --- | --- |

34.

Reliģiskais ekstrēmisms

| 35. | mudina dalībvalstis garantēt reliģijas brīvību un tiesības to brīvi izmantot, kā noteikts Pamattiesību hartā, un šajā ziņā mudina jo īpaši atbalstīt un pieļaut tikai tādu reliģisko praksi, kas pilnībā atbilst demokrātijai, tiesiskumam, cilvēktiesībām un dalībvalstīs piemērojamiem tiesību aktiem; atzinīgi vērtē reliģisko kopienu iniciatīvas visā Eiropā, kas vērstas pret bīstamajiem vēstījumiem, ko pauduši šo kopienu pārstāvji; uzsver, ka ir jāveicina reliģiju un kultūru dialogs un sadarbība ar reliģiskajām kopienām un vietējām pārvaldes iestādēm, lai novērtu radikalizāciju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina dalībvalstis veikt kapelānu iepriekšējas pārbaudes un konsekventi katrā konkrētajā gadījumā iekļaut naida sludinātājus melnajā sarakstā; aicina Komisiju tiesību aktos atļautajā apmērā ieviest ES kontrolsarakstu, lai uzlabotu informācijas apmaiņu par ekstrēmistiski noskaņotiem kapelāniem; mudina dalībvalstis panākt kopēju vienošanos un izstrādāt pamatnostādnes, saskaņā ar kurām veic šo kapelānu pārbaudes; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina dalībvalstis palielināt augstākās izglītības iespēju piedāvājumu kapelāniem ES, veicot pārredzamu pārbaudi un akreditējot tikai tās teoloģiskās izglītības programmas, kurās ir pilnībā ievērota demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesības un Eiropas valstu neitralitāte un demokrātiskais laicisms, un amata pienākumu pārkāpumu gadījumos atsaucot pasniedzēja darba atļaujas; |
| --- | --- |

37.

Vēršanās pret naida runu un ekstrēmistu grupām

| 38. | aicina dalībvalstis īstenot Terorisma apkarošanas direktīvu un Pamatlēmumu par rasisma un ksenofobijas apkarošanu, saskaņā ar kuru kūdīšana uz terora aktu vai naida noziegumiem ir noziedzīgs nodarījums, lai naida sludinātājus izslēgtu no sabiedriskās darbības, izmantojot visus juridiskos pasākumus, tostarp vīzas atteikumu vai izraidīšanu no ES teritorijas, un uzsāktu tiesvedību pret šādiem sludinātājiem un ekstrēmistu un teroristu prozelītisma aģentiem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina dalībvalstis slēgt lūgšanu vietas un aizliegt apvienības, kuras pilnībā neievēro piemērojamos ES un valsts tiesību aktus, demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību principus un kuras kūda uz teroristiskiem nodarījumiem, naidu, diskrimināciju vai vardarbību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina dalībvalstis izpētīt iespējas, kā nodrošināt, lai lūgšanu vietas, izglītības un teoloģiskās izglītības iestādes, labdarības organizācijas, kultūras apvienības un fondi, kā arī līdzīgas struktūras sniegtu informāciju par savu līdzekļu izcelsmi un sadali gan ES, gan ārpus tās, un kā gadījumā, ja pastāv aizdomas vai ir pietiekams pamats aizdomām par saistību ar teroristu grupām, datus attiecībā uz šīm struktūrām varētu reģistrēt un analizēt kompetentās iestādes saskaņā ar ES tiesisko regulējumu un datu aizsardzības noteikumiem; aicina dalībvalstis aizliegt finansējumu no trešām valstīm, kas noliedz demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina dalībvalstis nekavējoties veikt juridiskus pasākumus, lai savā teritorijā aizliegtu un pēc iespējas izskaustu visus drukātos un tiešsaistes propagandas materiālus, kas nepārprotami kūda uz vardarbīgu ekstrēmismu un terora aktiem, jo īpaši saturu, ko radījušas vai izplatījušas grupas un personas, kam ES vai ANO piemērojusi sankcijas; prasa šādus propagandas materiālus izņemt no veikaliem un tiešsaistes platformām, izmantojot atzinumus, ko sniegusi ES vienība ziņošanai par interneta saturu, vajadzības gadījumā palielinot šīs vienības cilvēkresursus un spējas; aicina veikt visus pasākumus, lai izsekotu un/vai identificētu šādas propagandas avotus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina dalībvalstis saskaņā ar Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu vērsties pret satelīttelevīzijas kanāliem, kas izplata vardarbību, naida runu un kūda uz terorismu; aicina dalībvalstis pilnībā un nekavējoties īstenot direktīvu, lai nodrošinātu, ka visā ES ir spēkā 6. pants par kūdīšanas uz vardarbību un naida kurināšanas novēršanu; prasa Komisijai sagatavot analīzi par iespējamām izmaiņām šajā direktīvā, lai efektīvāk bloķētu šādus kanālus, kas raida no trešām valstīm; |
| --- | --- |

42.

Izglītība

| 43. | uzsver, ka dalībvalstu pienākums ir panākt, lai visas izglītības iestādes nodrošina izglītību saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, veicot mācību programmu pārbaudes un regulāras inspekcijas un piemērojot sankcijas par neatbilstību, kā arī nodrošināt, ka reliģiskajiem fanātiķiem nav iespējas piekļūt skolām; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzskata, ka izglītībai kā procesam, lai atklātu, izpētītu, raisītu interesi un salīdzinātu vēsturi, civilizācijas, kultūras, ideoloģijas un reliģijas, jākļūst par pilnvērtīgu instrumentu cīņā pret visu veidu ekstrēmistu vardarbību un vardarbīgas radikalizācijas procesiem; uzsver, ka ir svarīgi mācīt nediskrimināciju un cieņu pret citu cilvēku reliģisko pārliecību un sekmēt visu bērnu sociālo iekļaušanu saskaņā ar ES Pamattiesību hartu, kā arī ANO Konvenciju par bērna tiesībām; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina dalībvalstis izstrādāt radikalizācijas novēršanas politiku — konkrētu (neaizsargātām grupām) un vispārīgu (visiem); uzskata, ka tikšanās skolās ar cietušajiem, personām, kas atgriežas, un viņu ģimenēm, un cilvēkiem, kas pārvarējuši radikalizāciju, varētu būt efektīvs radikālisma novēršanas līdzeklis; mudina nodrošināt izpratnes veidošanas apmācību praktizējošiem speciālistiem, kuri varētu strādāt ar bērniem, kas atgriežas; norāda, ka labākie rezultāti bieži tiek panākti sadarbībā ar vietējām kopienām, teroristu grupu galvenos paziņojumus atspēkojot ar atbildes vēstījumiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mudina dalībvalstis integrēt plašsaziņas līdzekļu un informācijas lietotprasmi un interneta lietošanu valstu izglītības sistēmās, lai jauniešiem iemācītu saprast un izvērtēt tiešsaistē pieejamo informāciju, kas bieži ir nefiltrēta, lietot internetu atbildīgi, lai novērstu iespējamos radikalizācijas riskus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina dalībvalstis izstrādāt pamatnostādnes skolām, lai risinātu skolēnu iespējamās radikalizācijas problēmu, un izstrādāt vienkāršas un skaidras procedūras rīcībai šādos gadījumos; uzsver, ka radikalizācijas novēršanas procesā ir jāiesaista bērnu aizsardzības iestādes un sociālie dienesti, nopietnāko radikalizācijas gadījumu novēršanas procesā uzlabojot sadarbību ar attiecīgajām tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm; |
| --- | --- |

47.

Internets

| 48. | uzsver, ka tiešsaistē ir automātiski jāatklāj un sistemātiski, ātri, neatgriezeniski un pilnībā jādzēš teroristisks saturs, pamatojoties uz skaidriem tiesību aktu noteikumiem, tostarp drošības pasākumiem, un izmantojot cilvēka veiktu pārskatīšanu; turklāt uzsver, ka ir jānovērš jau dzēsta satura atkārtotas augšupielādes iespēja; atzinīgi vērtē Komisijas tiesību akta priekšlikumu attiecībā uz teroristiska satura izplatīšanas tiešsaistē novēršanu, nosakot platformām pienākumu pilnībā dzēst šādu saturu; prasa līdztiesīgajiem likumdevējiem nekavējoties izstrādāt šo priekšlikumu; aicina dalībvalstis gadījumā, ja tiesību akta pieņemšana kavēsies, izstrādāt valsts noteikumus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzskata, ka ziņošanā būtu jāiekļauj apraksts un statistika par to, kāds saturs un kāpēc ir dzēsts, cik reižu pirms dzēšanas saturs ir skatīts, cik ilgi pirms dzēšanas saturs ir bijis tiešsaistē, vai ir izdzēsts ar pārkāpjošo saturu saistītais konts un kad tas izdarīts; uzsver, ka ir vajadzīga pienācīga pārredzamība, lai novērtētu, vai gadījumos, kad tiek ziņots par nelikumīgu saturu, valsts iestādes pienācīgi iesaistās nodarījumu izmeklēšanā un sauc pie atbildības par tiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzinīgi vērtē Globālā interneta foruma terorisma apkarošanai (GIFCT) darbību un aicina GIFCT dibinātājuzņēmumus pastiprināt ar kopīgo nozares jaucējkodu datubāzi saistītos centienus, kopīgojot informāciju arī ar mazākiem tehnoloģiju uzņēmumiem; aicina tehnoloģiju uzņēmumus palielināt centienus un finansējumu, lai izstrādātu metodes, kas nodrošina iespēju dzēst teroristisku saturu ātri, bet neapdraudot vārda brīvību; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atzinīgi vērtē Eiropola ES vienības IRU veikto darbu; aicina katrā dalībvalstī izveidot īpašu struktūru, kas ziņotu par nelikumīgu saturu tiešsaistē un varētu sadarboties ar ES vienību IRU, nodrošinot papildināmību un izvairoties no nevajadzīgas dublēšanās, ziņojot par teroristisku saturu IT uzņēmumiem; prasa stiprināt ES vienību IRU, lai sekmētu un koordinētu dalībvalstu centienus pārtvert, iezīmēt un dzēst teroristisku saturu tiešsaistē; turklāt uzskata, ka ir ļoti svarīgi Eiropolā apkopot informāciju par dzēstu teroristisku tiešsaistes saturu un kontiem, lai novērstu to atkārtotu augšupielādi un veicinātu analīzi un kriminālizmeklēšanu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | prasa Komisijai izveidot tiešsaistes Eiropas platformu, ko iedzīvotāji var izmantot, lai tiešsaistē norādītu uz teroristu radīto saturu, un prasa uzņēmumiem nodrošināt pienācīgu spēju saņemt, pārskatīt un apstrādāt iezīmētu saturu un reaģēt uz to; |
| --- | --- |

52.

| 53. | prasa izveidot efektīvu partnerattiecību pieeju starp tiesībaizsardzības iestādēm, tiesu iestādēm, IT nozari, interneta pakalpojumu sniedzējiem (IPS), interneta mitināšanas pakalpojumu sniedzējiem (IHP), sociālo plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai izstrādātu un izplatītu efektīvus atbildes vēstījumus, attiecīgos gadījumos iesaistot arī cietušos un bijušos vardarbīgos ekstrēmistus, un lai nodrošinātu, ka meklētājprogrammas izvieto atbildes vēstījumus priekšplānā; mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstu iestādes pastiprināt centienus izstrādāt efektīvus atbildes vēstījumus un citus stratēģiskus komunikācijas rīkus; |
| --- | --- |

53.

Cietumi

| 54. | prasa dalībvalstīm garantēt aizsargātus un drošus apstākļus cietumos gan ieslodzītajiem, gan darbiniekiem un radīt īpašas procedūras un rādītājus radikalizētu ieslodzīto identificēšanai un darbam ar viņiem, lai nepieļautu citu ieslodzīto radikalizāciju, kā arī nodrošināt mērķtiecīgus uzraudzības un distancēšanās pasākumus un attiecīgi apmācīt cietuma darbiniekus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mudina dalībvalstis garantēt cietumu darbinieku drošību un viņu fizisko un psiholoģisko neaizskaramību un nodrošināt viņiem psihologa konsultācijas; aicina dalībvalstis nodrošināt pietiekamus resursus, mērķorientētu apmācību un uzraudzību visu līmeņu brīvības atņemšanas iestādēm un jo īpaši darbiniekiem, kas tieši strādā ar mazgadīgiem likumpārkāpējiem un radikalizētiem ieslodzītajiem; jo īpaši uzsver, ka darbinieki ir atbilstīgi jāapmāca, lai viņi jau agrīnā posmā atklātu radikalizācijas pazīmes; mudina dalībvalstis izvērtēt apmācību, ko ar ES finansējuma atbalstu izstrādājusi Eiropas Probācijas konfederācija (CEP), EuroPris un Eiropas brīvības atņemšanas iestāžu mācību akadēmija (EPTA); aicina ES sniegt ieguldījumu, lai uzlabotu cietuma amatpersonu apmācību jautājumos, kas saistīti ar radikalizāciju un potenciāliem terorisma draudiem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka brīvības atņemšanas iestādēm ir jāizstrādā īpaši rīki un metodes, lai apzinātu un atbilstīgi radikalizācijas pakāpei uzraudzītu un pirms atbrīvošanas obligāti novērtētu radikalizētus ieslodzītos; aicina Komisiju veicināt labāko praksi attiecībā uz radikalizētu ieslodzīto riska novērtēšanas metodiku, ko izstrādājušas dažādas dalībvalstis; uzskata, ka ieslodzītie, kas novērtēti kā visbīstamākie, ir jāuzrāda tiesu iestādēm un/vai valsts iestādēm, kas atbild par terorisma apkarošanu, nosakot efektīvas probācijas prasības personām, kas varētu apdraudēt sabiedrības drošību; mudina dalībvalstis uzlabot ar radikalizētiem ieslodzītajiem un viņu uzraudzību saistītu izlūkdatu vākšanu un šo ieslodzīto turpmāku uzraudzību, saskaņā ar dalībvalstu labāko praksi veidojot, piemēram, brīvības atņemšanas vietu izlūkošanas dienestus; uzsver, ka būtu lietderīgi iecelt kontaktpersonu, kas atbild par radikalizācijas apkarošanu ieslodzījuma vietu sistēmā; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka cietumā būtu jāveicina rehabilitācija un reintegrācija, nevis kūdīšana uz radikalizāciju; aicina dalībvalstis cietumos izveidot daudzdisciplīnu distancēšanās programmas; uzskata, ka reintegrācijas pasākumi jāīsteno jau ieslodzījuma vietā, lai ieslodzītos sagatavotu atbrīvošanai; uzskata, ka ES CoE PR būtu jāpārbauda rīcības plāni radikālisma novēršanai cietumos un pārejas posmā pēc cietumsoda izciešanas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka necilvēcīgi ieslodzījuma apstākļi, pārpildītība un slikta izturēšanās nepalīdz īstenot radikalizācijas un vardarbīga ekstrēmisma apkarošanas mērķi; norāda — lai novērstu radikalizāciju cietumā, ir svarīgi ieviest atšķirīgu ieslodzījuma režīmus, ņemot vērā ieslodzīto bīstamību; šajā ziņā uzsver, ka ikvienā īpašā programmā, kas paredzēta konkrētai ieslodzīto grupai, jāievēro tie paši cilvēktiesību kritēriji un starptautiskās saistības, kas attiecas uz citiem ieslodzītajiem; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina Komisiju sākt Eiropas Foruma par apstākļiem cietumos darbību, lai mudinātu visu dalībvalstu ekspertus un praktizējošos speciālistus apmainīties ar labāko praksi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vērš uzmanību uz nelegālu preču apriti cietumos un īpaši uz to, ka tiek nelegāli ienesti mobilie tālruņi, kas ļauj ieslodzītajiem uzturēt saziņu ar teroristu tīkliem ārpusē; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mudina dalībvalstis atvieglot ieslodzīto piekļuvi apstiprinātiem kapelāniem, jo tas mazina radikāli noskaņotu reliģisku vienību pašorganizēšanās risku; ierosina izveidot licencēšanas sistēmu, kuras pamatā ir cietumu kapelānu iepriekšējās darbības pārbaudes, lai novērstu ekstrēmistisku uzskatu izplatīšanos augsta riska iedzīvotāju grupās, un aicina Padomi ar Komisijas atbalstu izstrādāt attiecīgas pamatnostādnes, ņemot vērā labāko praksi; aicina dalībvalstis regulāri novērtēt un uzraudzīt kapelānus, kuriem ir piekļuve cietumiem; aicina dalībvalstis noteikt, ka jānodrošina standartizēta izglītojoša apmācība kapelāniem, kuri strādā cietumos, pamatojoties uz labāko praksi, ko izstrādājušas dalībvalstu brīvības atņemšanas iestādes, sadarbojoties arī ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

61.

Sadarbība un informācijas apmaiņa

Horizontāli jautājumi

| 62. | mudina dalībvalstis pilnībā un savlaicīgi īstenot spēkā esošos tiesību aktus un aicina Komisiju sniegt vajadzīgo atbalstu; aicina Komisiju analizēt trūkumus spēkā esošo tiesību aktu transponēšanā, īstenošanā un piemērošanā un izmantot savas pilnvaras, lai gadījumā, kad dalībvalstis nav pienācīgi īstenojušas tiesību aktus, sāktu pārkāpuma procedūras; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mudina dalībvalstis nodrošināt, ka tām ir vajadzīgais tehniskais aprīkojums, programmatūra, drošības sistēmas un kvalificēti cilvēkresursi, lai pilnībā izmantotu pašreizējās informācijas sistēmas un sadarbības mehānismus; atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai darbinieki, kuriem ir piekļuve šādam aprīkojumam, būtu atbilstoši apmācīti attiecībā uz datu aizsardzību; |
| --- | --- |

63.

| 64. | norāda, ka drošības pētījumi, ko veic publiskās iestādes, nav pietiekami; aicina aktīvāk definēt vajadzības (piemēram, stiprināt Eiropas tiesībaizsardzības tehnoloģiju dienestu tīklu (ENLETS), kas nosaka tiesībaizsardzības tehnoloģiskās vajadzības); aicina atbalstīt izmēģinājuma projektus par mākslīgo intelektu un blokķēdes tehnoloģiju (naudas pārvedumi); aicina aktīvi iesaistīt ES aģentūras, piemēram, Eiropolu, CEPOL, ES pētniecības projektos drošības jomā; aicina dalībvalstis regulāri organizēt prognozēšanas darbības, aplūkojot nākotnes apdraudējuma scenārijus; atbalsta to, ka Komisija pastāvīgi finansē modernizētu datubāzu izveidi un nodrošina jaunāko tehnisko aprīkojumu un personāla apmācību, un šajā ziņā prasa piemērot vērienīgāku pieeju; |
| --- | --- |

64.

| 65. | mudina dalībvalstis izstrādāt vajadzīgos tehniskos standartus, uzlabot datu kvalitāti un izstrādāt tiesisko regulējumu attiecībā uz plānoto pieeju “informācijas apmaiņa pēc noklusējuma” gadījumos, kas attiecas uz tādas informācijas koplietošanu ar citām dalībvalstīm un attiecīgajām ES aģentūrām un struktūrām, kas saistīta ar terorisma apkarošanu, pamatojoties uz attiecīgajiem spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas reglamentē katru informācijas sistēmu, tādējādi ar šādu informāciju apmainoties vienmēr, izņemot īpašus gadījumus, kad apstākļi prasa to neizpaust, proti, gadījumos, kad informācijas koplietošana apdraudētu notiekošās izmeklēšanas vai cilvēka drošību, vai būtu pretrunā attiecīgās dalībvalsts būtiskām drošības interesēm; aicina Komisiju vākt datus par pašreizējo saistību īstenošanu attiecībā uz informācijas apmaiņu pēc noklusējuma; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina dalībvalstis pildīt pienākumus, kas tām noteikti Terorisma apkarošanas direktīvā un Lēmumā 2005/671/TI, proti, iespējami ātri ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm apmainīties ar attiecīgo informāciju saistībā ar teroristu nodarījumiem; uzskata, ka kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm bez iepriekšēja pieprasījuma būtu jāsniedz citu dalībvalstu kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm informācija un izlūkdati gadījumos, kad ir faktiski iemesli uzskatīt, ka šī informācija un izlūkdati varētu palīdzēt atklāt, novērst vai izmeklēt nodarījumus; |
| --- | --- |

66.

| 67. | norāda, ka dažu dalībvalstu pašreizējā izvēle nepiedalīties policijas un tiesu iestāžu sadarbības pasākumos saistībā ar teroristu nodarījumu un terorisma finansēšanas novēršanu, atklāšanu, izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par to varētu apdraudēt terorisma izmeklēšanas ātrumu un efektivitāti un tam var būt nelabvēlīgas sekas; aicina dalībvalstis to atcerēties un rūpīgi izvērtēt ieguvumus un zaudējumus, pieņemot lēmumu nepiedalīties šajā būtiski svarīgajā jomā; |
| --- | --- |

67.

| 68. | norāda, ka patlaban attiecībā uz datu saglabāšanu ir spēkā 28 dažādi tiesiskie režīmi, kas var nelabvēlīgi ietekmēt sadarbību un informācijas apmaiņu; mudina Komisiju izvērtēt tiesību akta priekšlikumu par datu saglabāšanu, kurā būtu ievēroti datu izmantošanas mērķa ierobežojuma, samērīguma un nepieciešamības principi, vienlaikus ņemot vērā kompetento iestāžu vajadzības un terorisma apkarošanas jomas specifiku, pievēršoties cita starpā jaunām saziņas formām, piemēram, nosakot stingrus aizsardzības pasākumus attiecībā uz datu glabāšanu, ko nodrošina pakalpojumu sniedzēji, un attiecībā uz piekļuvi datiem kriminālizmeklēšanā, pseidonimizācijas iespējām, nosakot terorisma un smagas noziedzības efektīvā apkarošanā īpaši svarīgu datu kategorijas, nodrošinot tādus speciāli apmācītus un uzraudzītu darbiniekus, kuru pārziņā ir piekļuve datiem, vai ieviešot periodisku draudu novērtējumu, lai pamatotu saglabāšanas periodus; |
| --- | --- |

68.

Informācijas sistēmas

| 69. | mudina dalībvalstis nodrošināt pilnīgu īstenošanu un regulāri pārbaudīt attiecīgās datubāzes un informācijas sistēmas, pilnīgi ievērojot attiecīgajos juridiskajos pamatos noteiktās piekļuves tiesības, un laikus ieviest visus noderīgos datus, vienlaikus izpildot attiecīgo informācijas sistēmu datu kvalitātes prasības; |
| --- | --- |

69.

| 70. | mudina dalībvalstis nodrošināt, ka vietējā vai reģionālā līmenī un to datubāzēs pieejamā būtiskā informācija pēc iespējas tiek automātiski augšupielādēta, izmantojot viedus tehniskos risinājumus valstu sistēmām un vajadzības gadījumā attiecīgām Eiropas datubāzēm, lai novērstu jurisdikciju sadrumstalotības izraisītu informācijas zudumu, vienlaikus nodrošinot, ka tiek ievēroti ES datu kvalitātes, drošības un aizsardzības standarti; |
| --- | --- |

70.

| 71. | aicina dalībvalstis pēc iespējas izmantot visu kategoriju saites un ieviest visas meklēšanas kombinācijas, kas nodrošinātas Šengenas Informācijas sistēmā (SIS), un garantēt pienācīgu darbinieku skaitu un pietiekamu tehnisko atbalstu SIRENE birojiem; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atzinīgi vērtē otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) pārskatīšanu, pieprasot, lai tiesībaizsardzības iestādes reģistrē arī saistībā ar SIS II reģistrētiem mērķiem veiktās pārbaudes, un paredzot vienotu SIS II izmantošanu attiecībā uz terorismu; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka informācija attiecībā uz teroristu nodarījumiem tiek konsekventi un sistemātiski augšupielādēta Eiropas sistēmās un platformās, jo īpaši brīdinājumu gadījumos saskaņā ar SIS II regulas 36. pantu, un maksimāli sinhronizēta, īstenojot konsekventu trīskāršas informācijas apmaiņas pieeju, optimāli un konsekventi izmantojot SIS un Eiropola datus; atzinīgi vērtē jauno brīdinājumu veidu, proti, brīdinājumus par izmeklēšanas pārbaudēm saskaņā ar SIS regulas 36. pantu, un SIRENE biroju jauno pienākumu nekavējoties sniegt atbildi ar terorismu saistītu brīdinājumu gadījumā; turklāt aicina Komisiju — ar aktīvu dalībvalstu ekspertu līdzdalību un piekrišanu — noteikt labāko praksi attiecībā uz turpmāko pasākumu procedūrām saistībā ar trāpījumiem saskaņā ar 36. pantu attiecībā uz terorismā vai ar terorismu saistītās darbībās iesaistītām personām; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina Komisiju īstenot pēc trāpījuma iegūtās informācijas apmaiņas mehānismu, kuru izmantojot, visas vai vismaz iesaistītās dalībvalstis būtu informētas par trāpījumiem, ko radījusi terorismā iesaistīto vai ar terorisma darbībām saistīto personu pārvietošanās; uzsver vajadzību kartēt ārvalstu kaujinieku teroristu, personu, kas atgriežas, un terorisma darbībās iesaistītu personu ceļošanas kustību, pamatojoties uz SIS trāpījumiem, lai gūtu skaidru un visaptverošu priekšstatu par situāciju, kas būtu pamats turpmākajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina Komisiju izvērtēt, kādos apstākļos saskaņā ar reformēto tiesisko režīmu valstu izlūkošanas dienestiem varētu būt pastāvīga tieša piekļuve attiecīgām ES informācijas sistēmām, jo īpaši SIS, lai novērstu jaunas drošības un informācijas apmaiņas nepilnības; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atzinīgi vērtē centrālās automatizētās pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmas (AFIS) izvietošanu Šengenas Informācijas sistēmā, lai ļautu tiešajiem lietotājiem meklēt informāciju SIS, pamatojoties uz pirkstu nospiedumu datiem; prasa šo sistēmu izvērst līdz 2019. gadam; mudina visas dalībvalstis nekavējoties ieviest Šengenas Informācijas sistēmā pieejamo AFIS funkcionalitāti; atzīmē, ka, neraugoties uz SIS II juridisko pamatu, kas ļauj uzglabāt pirkstu nospiedumus, šādi biometriskie dati līdz šim tika izmantoti tikai personas identitātes apliecināšanai pēc personas vārda vai dzimšanas datuma pārbaudes; uzskata, ka tikai uz pirkstu nospiedumiem balstīta identifikācija nodrošinātu būtisku pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

75.

| 76. | aicina dalībvalstis nodrošināt terorisma apkarošanas jomas kompetento iestāžu piekļuvi VIS un vienkāršot šādas piekļuves procedūru; |
| --- | --- |

76.

| 77. | atzinīgi vērtē to, ka tiks izveidota Eiropas ceļošanas un atļauju sistēma (ETIAS), ko piemēros trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem nav vajadzīga vīza; |
| --- | --- |

77.

| 78. | aicina Komisiju ierosināt tiesību aktus, ar ko izveido vienu centralizētu ECRIS, kas nodrošinātu iespēju apmainīties ar sodāmības reģistru informāciju gan par ES dalībvalstu, gan par trešo valstu valstspiederīgajiem; |
| --- | --- |

78.

| 79. | prasa, lai privātajām lidmašīnām tiktu piemērota ES PDR direktīva un gaisa pārvadātājiem noteikts pienākums vākt PDR datus; aicina Komisiju izvērtēt drošības procedūras, kas ieviestas lidlaukos un mazākās lidostās visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

79.

| 80. | mudina visas dalībvalstis nekavējoties pilnā mērā īstenot PDR direktīvu un aicina Komisiju ātri sākt pārkāpuma procedūras pret dalībvalstīm, kas to vēl nav izdarījušas; aicina dalībvalstis savstarpēji savienot savas pasažieru informācijas nodaļas (PIN), lai veicinātu PDR datu apmaiņu; aicina Komisiju ierosināt tehnoloģiskus risinājumus, lai PDR datu apmaiņu un to integrāciju dažādās sistēmās padarītu mazāk darbietilpīgu laika un cilvēkresursu ziņā, automatizējot pieprasījumu apstrādi no vienas PIN citai; tādēļ atbalsta tādus projektus kā Iekšējā drošības fonda projekts, ko vada Nīderlande, lai izstrādātu PIN tīklu, kas izveidots, izmantojot jau ieviesto finanšu izlūkošanas vienību tīklu; aicina Komisiju kopā ar Eiropolu atbalstīt kopīgu mērķa noteikumu un riska novērtējumu izstrādi, kas jāpiemēro dalībvalstīm; |
| --- | --- |

80.

| 81. | aicina dalībvalstis savas PIN veidot kā daudznozaru vienības, ietverot personālu no muitas, tiesībaizsardzības un izlūkošanas iestādēm, lai kompetentās iestādes varētu labāk apmainīties ar informāciju; |
| --- | --- |

81.

| 82. | norāda, ka 2008. gada 23. jūnija Prīmes lēmumu (19) īstenošanas termiņš beidzās 2011. gada 26. augustā un ka joprojām visas dalībvalstis tos nav pilnībā īstenojušas; tāpēc aicina šīs dalībvalstis beidzot izpildīt savas ES tiesību aktos noteiktās saistības un pilnībā īstenot Prīmes lēmumus un stiprināt Prīmes tīklu, atjauninot savas datu apstrādes sistēmas, lai pielāgotos modernajām informācijas tehnoloģijām; mudina Komisiju un Padomi modernizēt un atjaunināt 2008. gada Prīmes lēmumus, lai efektīvāk savienotu valstu sistēmas; |
| --- | --- |

82.

Sadarbspēja

| 83. | atzinīgi vērtē ierosinātās regulas par sadarbspēju; aicina Komisiju novērtēt potenciālo un iespējamo pievienoto vērtību papildu informācijas sistēmām, kuras nākotnē paredzēts iekļaut, un ziņot par to Eiropas Parlamentam; uzskata, ka sadarbspēja palīdzēs apvienot būtisko un vajadzīgo informāciju; uzsver, ka šādā risinājumā ir jārod pareizais līdzsvars starp iestāžu likumīgām vajadzībām pēc savlaicīgas, efektīvas un būtiskas informācijas pilnīgā saskaņā ar to piekļuves tiesībām un izmantošanas mērķa ierobežojumu, kā noteikts pamatā esošajā juridiskajā pamatā un datu subjektu pamattiesībās; |
| --- | --- |

83.

| 84. | uzsver, ka ir jāievieš biometriskās atbilsmes pakalpojumu, kas ļautu veikt vaicājumus par biometriskajiem datiem vairākās ES informācijas sistēmās, lai sekmētu cīņu pret identitātes viltošanu un atturētu cilvēkus no vairāku identitāšu izmantošanas; uzsver, ka attiecīgās datubāzes ir jāpapildina, pievienojot biometriskos datus; uzsver arī, ka pastāvīgi ir jāpilnveido spēja atklāt īstu, daļēji vai pilnīgi viltotu dokumentu, kurus izmanto personas identifikācijai, ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | mudina nekavējoties sākt darbu pie UMF standarta pilnveidošanas, cieši iesaistot eu-LISA, lai nodrošinātu, ka šis standarts atbilst nākotnes sadarbspējīgo IT sistēmu vajadzībām un var būt ietverts saskaņotā darbā pie datu kvalitātes uzlabošanas lielapjoma IT sistēmās; |
| --- | --- |

85.

| 86. | prasa ieskicēt saskaņotus minimālos datu kvalitātes standartus attiecībā uz datu ievadi, kuri jānosaka ES līmenī atbilstīgi jaunā datu aizsardzības tiesību aktu kopuma kritērijiem un jāpiemēro visās IT sistēmās, lai nodrošinātu tajās ietverto datu konsekventu kvalitāti; mudina eu-LISA izstrādāt kopīgus rādītājus un pārbaudes un izveidot datu kvalitātes centrālās uzraudzības spēju visām tās kompetencē esošajām sistēmām; ja eu-LISA savos kvalitātes ziņojumos dalībvalstīm norāda uz pārkāpumiem, iesaka noteikt, ka attiecīgajām dalībvalstīm ir pienākums datus izlabot vai pamatot labojumu trūkumu; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kritizē pietiekama finansējuma un darbinieku trūkumu eu-LISA, ņemot vērā, ka tās pienākumu apjoms pastāvīgi pieaug; prasa, lai eu-LISA tiktu piešķirtas papildu spējas un resursi, kas vajadzīgi jauno uzdevumu efektīvai izpildei, un lai tas tiktu atspoguļots jaunajā DFS; |
| --- | --- |

87.

Sadarbība un informācijas apmaiņa dalībvalstīs un starp tām

| 88. | aicina tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, izveidot valsts terorisma apkarošanas informācijas apstrādes centrus vai koordinācijas vienības, kā arī saskaņotas datubāzes, lai centralizētu un atvieglotu ar terorismu saistītas informācijas un izlūkdatu no visām attiecīgajām valsts iestādēm meklēšanu, identifikāciju un apmaiņu; turklāt uzskata, ka proaktīva vietējā un vajadzības gadījumā reģionālā politika ir integrālas valsts drošības politikas priekšnoteikums; tādēļ aicina dalībvalstis šajā ziņā apmainīties ar labāko praksi, tādu kā Beļģijas “Lokale integrale veiligheidscellen”, kas iesaista pilsoniskās sabiedrības ieinteresētās personas, piemēram, sociālos dienestus, vietējo pārvaldi un vietējos politiķus, lai pārrunātu visas norādes uz radikalizāciju un apmainītos ar profesionālu konfidenciālu informāciju, tādējādi radot iespēju dot ieguldījumu arī ieinteresētajām personām, kurām ir jāpilda profesionālās konfidencialitātes pienākums; |
| --- | --- |

88.

| 89. | aicina dalībvalstis izpētīt jaunas pieejas sadarbības un informācijas apmaiņas uzlabošanai starp tiesībaizsardzības un izlūkošanas dienestiem valsts līmenī, saglabājot vajadzīgo tiesībaizsardzības un izlūkošanas darba nošķirtību un vajadzīgos informācijas piederības un avota aizsardzības principus, kā arī tos principus, kas saistīti ar pierādījumu pieņemamību kriminālprocesos; |
| --- | --- |

89.

| 90. | aicina dalībvalstis balstīties uz labāko praksi, pastiprinot sadarbību katrā atsevišķā gadījumā un informācijas apmaiņu starp prokuroriem un izlūkošanas dienestiem ar terorismu saistītās kriminālizmeklēšanās; |
| --- | --- |

90.

| 91. | iesaka dalībvalstīm pamatnostādnēs vai ar likumdošanas darbībām norādīt, kad ir pieļaujama policijas un izlūkošanas dienestu informācijas apmaiņa ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un ES aģentūrām, un uzskata, ka valsts standartu saskaņošana šajā jautājumā veicinātu ES mēroga atbildi uz jautājumu par to, kad šādu informāciju var izmantot un koplietot; |
| --- | --- |

91.

| 92. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka jebkurā juridiskā vai politiskā novērtējumā, pārbaudē, procedūrā vai lietā tiek nodrošināts īpašs aizsardzības līmenis izlūkošanas informācijai, un nodrošināt, ka izlūkošanas avotu un amatpersonu konfidencialitātes un integritātes aizsardzība tiek saglabāta, lai neapdraudētu informācijas avotu, informatoru un izlūkošanas dienestu darbinieku darbu un drošību; |
| --- | --- |

92.

| 93. | aicina izveidot ES Kopīgas izlūkošanas akadēmiju ar vienotiem standartiem, lai apvienotu resursus un attīstītu sinerģijas, uzticēšanos un kopīgu izlūkošanas kultūru; |
| --- | --- |

93.

| 94. | iesaka dalībvalstīm izpētīt iespēju uzlabot koordināciju un izlūkošanas un tiesībaizsardzības dienestu sadarbību ES līmenī, piemēram, kopā ar tiesībaizsardzības dienestu darbiniekiem sūtot izlūkošanas ekspertus uz Terorisma apkarošanas kopīgās sadarbības komandas (CTJLT) sanāksmēm Eiropolā; aicina Komisiju palielināt atbalstu CTJLT, tostarp ar pienācīgu finansējumu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | aicina dalībvalstis optimizēt sadarbību ar terorisma apkarošanas grupas starpniecību, lai turpmāk to pastiprinātu, veidojot kopīgu sadarbības un komunikācijas platformu starp valstu izmeklēšanas dienestiem, un nodrošināt atbilstīgu finansējumu; atzinīgi vērtē TAG konsultatīvās padomes izveidošanu, lai uzlabotu pamanāmību un pārredzamību un publiski izteiktos TAG un attiecīgo ES iestāžu un struktūru attiecībās un garantētu Eiropas Parlamenta pastāvīgu informēšanu; |
| --- | --- |

95.

| 96. | prasa dalībvalstīm plānot regulāras informācijas apmaiņas sanāksmes tiesnešu un izlūkošanas un tiesībaizsardzības iestāžu starpā, lai koplietotu zināšanas par situācijas, izmeklēšanas vai tehnisko attīstību terorisma apkarošanas jomā, kas nodrošinātu tiesu iestādēm pilnīgu priekšstatu par situāciju, kura attiecas uz viņu jurisdikciju, un turpmāku apmācību; |
| --- | --- |

96.

| 97. | aicina dalībvalstis turpināt attīstīt pārrobežu policijas sadarbību, veicot kopīgu apdraudējuma izvērtēšanu, riska analīzi un patrulēšanu; |
| --- | --- |

97.

| 98. | aicina dalībvalstis un ieinteresētās personas Eiropā turpināt nodrošināt pietiekamas operatīvās spējas un maksimāli paplašināt efektīvu sadarbību terorisma apkarošanas un ES iekšējās drošības jomā, cita starpā atbilstīgi veidojot budžetu, lai saglabātu valsts drošības kultūru, kam ir pietiekami resursi novērst draudus vidējā termiņā; |
| --- | --- |

98.

| 99. | atzinīgi vērtē Eiropadomes (50. pants) 2018. gada 23. marta nostādnes par satvaru turpmākām attiecībām starp ES un Apvienoto Karalisti, kurās tā pauž “apņemšanos saglabāt iespējami ciešāku partnerību ar Apvienoto Karalisti [..] jo īpaši cīņā pret terorismu un starptautisko noziedzību [..]”; uzskata, ka ir būtiski svarīgi posmā pēc Brexit nodrošināt ES un Apvienotās Karalistes savstarpējās sadarbības drošības un informācijas apmaiņas jomā turpināšanu; |
| --- | --- |

99.

| 100. | atzinīgi vērtē Eiropas valstu un attiecīgā gadījumā ārvalstu pretterorisma iestāžu ciešo profesionālo sadarbību terorisma novēršanas jomā un aicina to turpmāk pastiprināt, pildot operatīvās misijas, datu analīzi, ātrāku apmaiņu ar izlūkdatiem un koplietojot labāko praksi; |
| --- | --- |

100.

Sadarbība un informācijas apmaiņa ar ES aģentūrām

| 101. | aicina uz sistemātiskāku sadarbību to tieslietu un iekšlietu aģentūru starpā, kas nodarbojas ar terorisma apkarošanu, uz kopīgu pieeju un sinerģiju izstrādi, ņemot vērā aģentūru pieaugošo lomu šajā jomā; uzskata, ka regulāras vadošo aģentūru kopīgas sanāksmes varētu turpināt pilnveidot kopīgu darbu šajā jomā un uzlabot sinerģijas ar saviem sadarbības koordinatoriem delegācijās; |
| --- | --- |

101.

| 102. | aicina dalībvalstis palielināt to uz aģentūrām norīkoto valsts ekspertu skaitu, kuriem ir pieredze terorisma apkarošanā, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu vajadzības tiek pārstāvētas un aģentūras varētu iegūtu vajadzīgās zināšanas šajā jomā savu pilnvaru kontekstā; |
| --- | --- |

102.

| 103. | aicina Eiropolu kļūt par īstu centru tiesībaizsardzības informācijas apmaiņai un sadarbībai terorisma apkarošanas jomā ES; aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt šo procesu un novērtēt vajadzību pēc iespējamiem tiesību aktu grozījumiem; |
| --- | --- |

103.

| 104. | aicina Eiropolu pilnībā izmantot savas pašreizējās SIS, VIS un Eurodac piekļuves tiesības sadarbspējas uzlabošanai, ievērojot pamattiesības un tiesību aktus datu aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

104.

| 105. | aicina Eiropolu nodrošināt savlaicīgu QUEST pieejamību dalībvalstīs sadarbspējas uzlabošanai; |
| --- | --- |

105.

| 106. | prasa nodrošināt Eiropolam un Eurojust atbilstīgu finansējumu un personālu, ņemot vērā pastāvīgi pieaugošos pienākumus un būtisko nozīmi Eiropas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības stiprināšanā un cīņas pret terorismu atbalstīšanā; |
| --- | --- |

106.

| 107. | mudina dalībvalstis nodrošināt, ka pilnībā tiek izmantota saziņa starp Eiropolu un attiecīgajām iestādēm attiecībā uz teroristu nodarījumiem, ņemot vērā, ka terorisma apkarošanas jomā bieži vien būtisks ir ātrums; mudina dalībvalstis izmantot Eiropola speciālistu “izvietošanu uz vietas”, jo tas palielina uzticēšanos un mazina administratīvo slogu; aicina dalībvalstis nodrošināt terorisma apkarošanas tiesībaizsardzības dienestu (papildus valsts/centrālajam līmenim) tiešu piekļuvi Eiropola dienestiem; |
| --- | --- |

107.

| 108. | aicina dalībvalstis izveidot vajadzīgo drošu valsts tiesībaizsardzības komunikācijas infrastruktūru un veicināt terorisma apkarošanas pakalpojumu tiešu un decentralizētu savienojamību ar terorisma apkarošanas SIENA un EIS, jo tas stiprinātu meklēšanu un atbilsmju salīdzināšanu; |
| --- | --- |

108.

| 109. | mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt palielinātus finanšu resursus un cilvēkresursus, tostarp datu zinātniekus un lielapjoma datu analītiķus, tehnisko risinājumu izstrādei, lai tiktu galā ar lielo datu apjomu, kas ir jāanalizē; prasa Eiropolam savu pilnvaru kontekstā dalībvalstu interesēs uzdot turpmāku pētniecības un izstrādes projektu īstenošanu šajā jomā; |
| --- | --- |

109.

| 110. | nosoda tādus politikas virzienus, kas noved pie masveida uzraudzības; tā vietā aicina veikt mērķtiecīgu uzraudzību, pamatojoties uz iepriekšējām individuālām aizdomām, jo tādējādi tiesībaizsardzības un izlūkošanas dienesti varētu labāk piekļūt vajadzīgai konkrētai informācijai, un tā rezultātā šāda uzraudzība būtu lētāka un efektīvāka; atgādina, ka mērķtiecīga uzraudzība ir jāapvieno ar pienācīgiem aizsardzības pasākumiem, lai aizsargātu pamattiesības, tostarp tiesības uz privāto dzīvi, bet vienlaikus gādājot par drošību; |
| --- | --- |

110.

| 111. | aicina dalībvalstis pilnībā izmantot tehniskos risinājumus, lai uzlabotu informācijas apmaiņu ar Eiropolu, jo īpaši automatizējot datu augšupielādes procesu Eiropola informācijas sistēmā atbilsmju salīdzināšanas mērķiem, piemēram, izmantojot Eiropola izstrādātos “datu ielādētājus”; |
| --- | --- |

111.

| 112. | atzinīgi vērtē jauno noteikumu nākotnes SIS II, kas ļauj Eiropolam, ja vien tiesisku vai operatīvu iemeslu dēļ nav jārīkojas citādi, piekļūt SIS ievadītajai informācijai par jebkuru jaunu brīdinājumu vai trāpījumu saistībā ar terorismu; atzīmē, ka tas nodrošinās iespēju veikt salīdzinošās pārbaudes un, ja tas tiks atzīts par atbilstīgu, operatīvu un/vai tematisku analīzi, lai varētu veikt ceļošanas modeļu kartēšanu un/vai analizēt noteiktās(-o) personas(-u) iespējamās saiknes; aicina Komisiju ātri īstenot šo jauno iespēju; |
| --- | --- |

112.

| 113. | aicina Eiropolu publicēt gada ziņojumu par attiecīgajās ES informācijas sistēmās un Eiropolam paziņotās dalībvalstu informācijas apjomu un tipu, lai konstatētu nepilnības un veicinātu informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

113.

| 114. | aicina Eiropolu iespējami drīz pilnībā izstrādāt biometrijas funkciju, jo būtu svarīgi, lai dalībvalstis biežāk nodotu biometrisko informāciju Eiropolam; |
| --- | --- |

114.

| 115. | uzsver, ka saziņas meklēšanas rezultātu pilnīga šifrēšana ir būtisks rīks, lai garantētu saziņas konfidencialitāti un nodrošinātu likumīgus darījumus patērētāju starpā; aicina dalībvalstis nodrošināt sadarbību starp visiem atbilstīgajiem dalībniekiem, lai palielinātu kompetento iestāžu atšifrēšanas spējas, un nodrošināt, ka kompetento iestāžu atšifrēšanas spējas atbilst standartam saistībā ar kriminālvajāšanu; atzinīgi vērtē to, ka Eiropols izstrādā atšifrēšanas rīkus un attīsta zinātību, lai kļūtu par centru, kas šifrē informāciju, kura likumīgi iegūta kriminālizmeklēšanās, un labāk palīdzētu dalībvalstīm; norāda arī, ka Komisija izdarījusi grozījumus Eiropola budžetā 2018. gadam, papildus piešķirot 5 miljonus EUR, lai palielinātu Eiropola spējas atšifrēt šādu informāciju un izveidot alternatīvu izmeklēšanas paņēmienu kopumu, kas būtu dalībvalstu rīcībā; |
| --- | --- |

115.

| 116. | atzinīgi vērtē 2018. gada 5. novembra Parīzes deklarāciju par Eiropas tiesiskā pretterorisma reģistra izveidošanu Eurojust paspārnē; Prasa, izmantojot pienācīgus cilvēkresusresus un finanšu resursus, nekavējoties Eurojust paspārnē izveidot šādu reģistru, pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2005/671/TI, kas grozīts ar Direktīvu (ES) 2017/541 par terorisma apkarošanu (20); |
| --- | --- |

116.

| 117. | aicina dalībvalstis sistemātiski iesaistīt Eurojust savās terorisma apkarošanas izmeklēšanās un kriminālvajāšanās ar pārrobežu raksturu un efektīvi izmanot Eurojust koordinācijas rīkus; |
| --- | --- |

117.

| 118. | uzskata, ka Eiropola darbā darbības līgumi ar trešām valstīm var būt noderīgi, un norāda, ka Komisija pašlaik apspriež darbības līgumus ar astoņām MENA reģiona valstīm; prasa no jauna apspriest darbības līgumus ar īpaši tuviem partneriem, piemēram, EFTA valstīm; |
| --- | --- |

118.

| 119. | aicina Eurojust turpināt paplašināt kontaktpunktu tīklu trešās valstīs un mudina norīkot uz Eurojust vairāk koordinācijas prokuroru, piemēram, no Rietumbalkānu reģiona valstīm; |
| --- | --- |

119.

| 120. | pauž bažas par to, ka dažas trešās valstis izmanto Interpola paziņojumus, jo īpaši sarkanos paziņojumus, politiskiem mērķiem un tādējādi kaitē starptautiskajai sadarbībai terorisma apkarošanā; |
| --- | --- |

120.

| 121. | uzsver vajadzību palielināt CEPOL finansējumu un intensīvāk izstrādāt un lietot inovatīvas apmācības kiberjomā; |
| --- | --- |

121.

| 122. | aicina CEPOL, izmantojot SIRENE rokasgrāmatu un labākās prakses katalogu, turpināt izstrādāt SIS galalietotājiem paredzēto mācību programmu par personām, kas iesaistītas terorismā vai ar terorismu saistītās darbībās, tostarp par ārvalstu kaujiniekiem teroristiem, uz kuriem attiecas brīdinājumi SIS; |
| --- | --- |

122.

| 123. | aicina valsts drošības dienestus nepārtraukti dalīties stratēģiskā informācijā par terorisma apkarošanu ar ES iestādēm, izmantojot ES INTCEN; aicina dalībvalstis turpināt atbalstīt izlūkdatu apmaiņu, izmantojot ES INTCEN, un optimizēt tā darbu, lai palielinātu tā efektivitāti cīņā pret terorismu; |
| --- | --- |

123.

Savstarpēja atzīšana un savstarpēja tiesiskā palīdzība

| 124. | sagaida, ka dalībvalstis papildus izglītos un apmācīs tiesu iestāžu darbiniekus par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu (EIR), lai nodrošinātu tā vispusīgu piemērošanu; |
| --- | --- |

124.

| 125. | prasa iesaistīt kopējās izmeklēšanas grupas (JIT) teroristu uzbrukumu gadījumā; uzskata, ka JIT palielina sadarbības un pārrobežu nodarījumu izmeklēšanas efektivitāti; papildus prasa Eiropola un Eurojust līdzdalību šajās JIT, jo tādējādi labāk tiek izmantoti resursi un ES aģentūru sniegtās iespējas; prasa nodrošināt šādām JIT uzlabotu un viegli pieejamu finansējumu; aicina arī izveidot īpašu programmu “Erasmus policijas darbiniekiem”, dodot priekšroku jaunākajiem un mazāk kvalificētiem darbiniekiem, pamatojoties uz kuru mudināt viņus iesaistīties JIT darbā citās dalībvalstīs vismaz reizi karjeras laikā, tādējādi nodrošinot iespēju tiem darbiniekiem, kuriem nav sadarbības pieredzes ar citu dalībvalstu kolēģiem, iegūt papildu pieredzi un iepazīties ar labāko praksi, lai efektīvāk apkarotu pārrobežu noziedzību; mudina šo programmu nākotnē paplašināt, iekļaujot arī citus drošības un korekcijas iestāžu darbiniekus; |
| --- | --- |

125.

| 126. | prasa dalībvalstīm pilnībā izmantot Eurojust un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla (EJN) pieredzi un piedāvātos instrumentus, jo īpaši nodrošinot praktisku un juridisku informāciju un atbalstu attiecībā uz MLA pieprasījumiem un palīdzību savstarpējas atzīšanas pieprasījumu, izmeklēšanu un kriminālvajāšanu koordinēšanas, lēmumiem par vispiemērotāko jurisdikciju kriminālvajāšanai vai līdzekļu atsavināšanas un konfiskācijas koordinēšanas jomā; |
| --- | --- |

126.

| 127. | aicina TPS un komunikācijas platformas faktiski īstenot tiesu lēmumus par terorisma apkarošanu; prasa Komisijai izpētīt iespēju sagatavot tiesību akta priekšlikumu, kas komunikācijas platformām, kuras darbojas ES tirgū, uzliktu pienākumu sadarboties šifrētas komunikācijas jomā, ja šajā ziņā ir pieņemts tiesas lēmums; uzsver, ka šādai sadarbībai nevajadzētu vājināt to tīklu un pakalpojumu drošību, piemēram, radot vai atvieglojot “apkārtceļus”; |
| --- | --- |

127.

Ārējās robežas

| 128. | mudina dalībvalstis ieguldīt standartiem atbilstošās IKT iekārtās visās robežu šķērsošanas vietās, lai nodrošinātu pienācīgas pārbaudes, izmantojot visas atbilstīgās datubāzes; prasa Komisijai pēc apspriešanās ar eu-LISA noteikt kritērijus šādu IKT iekārtu tehniskajiem standartiem; uzskata, ka darbs pie priekšlikumiem informācijas sistēmu sadarbspējas jomā jāizmanto kā iespēja uzlabot un daļēji saskaņot valstu IT sistēmas un infrastruktūru robežšķērsošanas vietās; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu palielināt atbalstu dalībvalstīm, lai tās varētu stiprināt drošību pie ES ārējām robežām, vismaz trīskāršojot Integrētās robežu pārvaldības fonda budžetu nākamajā DFS 2021.–2027. gadam; |
| --- | --- |

128.

| 129. | atzinīgi vērtē nesenās reformas, kas ES līmenī veiktas, lai stiprinātu drošību pie ES ārējām robežām, tostarp EES un ETIAS izveidi un SIS reformu; prasa dalībvalstīm pilnībā īstenot šos pasākumus un sadarbībā ar Eiropolu palīdzēt izveidot un papildināt ETIAS un VIS paredzēto kontrolsarakstu; prasa Komisijai cieši uzraudzīt jaunās Regulas (ES) 2017/458 īstenošanu, kas paredz sistemātiskas pārbaudes visām personām, kuras šķērso ārējās robežas, un jo īpaši izmantot atkāpes no sistemātiskām pārbaudēm; |
| --- | --- |

129.

| 130. | aicina dalībvalstis sakārtot savu robežu pārvaldību atbilstīgi integrētās robežu pārvaldības (IBM) koncepcijai; uzsver, ka ir jānodrošina integrētās robežu pārvaldības stratēģijas pilnīga īstenošana Eiropas un valstu līmenī, tādējādi stiprinot ārējo robežu pārvaldību; |
| --- | --- |

130.

| 131. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par to, ka informācija par trešo valstu valstspiederīgo ilgstošas uzturēšanās vīzām un uzturēšanās atļaujām, tostarp biometriskie dati, būtu jāiekļauj VIS; |
| --- | --- |

131.

| 132. | mudina dalībvalstis atteikties no uzturēšanās atļauju un pilsonības pārdošanas, izmantojot “zelta vīzas” un ieguldījumu programmas shēmas, ņemot vērā augsto korupcijas, ļaunprātīgas izmantošanas un nepareizas lietošanas risku noziedzīgos nolūkos Šengenas zonā; aicina Komisiju rīkoties stingri un ātri, no dalībvalstīm pieprasot visus attiecīgos datus un kontroles, lai garantētu Šengenas sistēmas integritāti un drošību; |
| --- | --- |

132.

| 133. | mudina Komisiju turpināt sarunas ar trešām valstīm par atgriešanu un atpakaļuzņemšanu, kā arī izvērtēt, vai Atgriešanas direktīva (2008/115/EK) nodrošina atbilstīgu tiesisko regulējumu tādu vardarbīgu ekstrēmistu atgriešanai, kuri izmanto valstu likumus, lai īstenotu teroristiskus mērķus un kuri rada skaidru risku sabiedrības drošībai; |
| --- | --- |

133.

| 134. | mudina dalībvalstis izmantot pārskatīto bezvīzu režīma atcelšanas mehānismu, efektīvi ziņojot par apstākļiem, kuru dēļ būtu jāatceļ trešās valsts bezvīzu režīms, piemēram, būtisks sabiedriskās kārtības vai iekšējās drošības riska pieaugums; |
| --- | --- |

134.

| 135. | prasa Komisijai sagatavot variantu un saistītās ietekmes novērtējumu iespējamam tiesību akta priekšlikumam, ar ko gaisa pārvadātajiem un ostu, starptautisko autobusu vai ātrvilcienu operatoriem noteiktu obligātu pienākumu veikt atbilstības pārbaudes, pasažieriem iekāpjot, lai pārliecinātos, ka biļetē norādītā identitāte atbilst pasažiera ID kartē vai pasē norādītajai identitātei; uzsver, ka ir jānodrošina, lai pārvadātājiem nepiešķirtu tādus uzdevumus, kas attiecas tikai uz policijas iestādēm, piemēram, pienācīgas identitātes pārbaudes vai personas apliecību un ceļošanas dokumentu autentiskuma pārbaudes; |
| --- | --- |

135.

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (EBCGA)

| 136. | aicina likumdevējus apsvērt iespēju piešķirt EBCGA īpašu pilnvaru apstrādāt tādus operatīvos personas datus, kas atbilst tās operatīvajai lomai, tostarp pārrobežu noziegumu un terorisma uz ES ārējām robežām novēršanā un noteikšanā; uzskata, ka šādas pilnvaras nodrošinātu nepieciešamos drošības pasākumus ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

136.

| 137. | norāda, ka aizdomās turamās personas, kuru personas datus iepriekš apstrādāja EBCGA, analītiskajā sistēmā pēc 90 dienām tiks dzēstas un kļūs par nezināmām vai jaunām aizdomās turamām personām; tādēļ prasa EBCGA pārvaldīto personas datu glabāšanas periodu saistībā ar aizdomās par pārrobežu noziegumiem un terorismu turamām personām pagarināt līdz trim gadiem — līdzīgi Eiropola un Eurojust datu uzglabāšanas periodam; |
| --- | --- |

137.

| 138. | uzskata, ka ir svarīgi, lai EBCGA būtu piekļuve visām atbilstīgajām datubāzēm un informācijas sistēmām, jo īpaši SIS, bet arī EES, VIS, Eurodac un Eiropola informācijas sistēmai — ne tikai robežu pārvaldības grupu darbam, bet arī analītiskiem mērķiem saistībā ar jaunām parādībām uz ārējām robežām un izmaiņām kustībā uz robežām vai modus operandi; |
| --- | --- |

138.

| 139. | prasa līdztiesīgajiem likumdevējiem noteikt, ka EBCGA pienākums ir nodot steidzamu informāciju dalībvalstīm; |
| --- | --- |

139.

| 140. | mudina dalībvalstis un tādas ES struktūras kā Eiropols un ES INTCEN, regulāri sniegt EBCGA stratēģisku informāciju par cīņu pret terorismu saistībā ar robežu dimensiju un izpētīt, vai automatizēta svarīgas (specifiskas) informācijas, kas iegūta valsts izmeklēšanās saistībā ar incidentiem un nelikumīgām darbībām robežu šķērsošanas vietās un neatbilstīgu pārvietošanos saistībā ar ieceļošanu/izceļošanu, apmaiņa ar EBCGA, kā arī viedo IKT sistēmu izmantošana varētu radīt pievienoto vērtību, sniedzot vispusīgu priekšstatu par situāciju, ņemot vērā arī cilvēkresursus, kas būtu vajadzīgi datu analīzei; uzskata, ka šādā informācijā būtu arī jāietver atsauksmes pēc pārbaudēm otrajā līnijā un informācija attiecībā uz dokumentu viltošanu; |
| --- | --- |

140.

| 141. | aicina EBCGA izstrādāt apmācības programmas un rīkot apmācības kursus robežsargiem, galveno uzmanību pievēršot pārbaužu pastiprināšanai, kuras veic pie ārējām robežām, salīdzinot ar attiecīgām datubāzēm, un kopīgo riska rādītāju īstenošanai; |
| --- | --- |

141.

Kaujaslauka informācija

| 142. | atzinīgi vērtē Eiropola līdzdalību ASV vadītās operācijas Gallant Phoenix (OGP) tiesībaizsardzības daļā Jordānā, tādējādi apstrādājot no kaujas lauka iegūto informāciju (un, ja iespējams, palīdzot identificēt cietušos) un ar Eiropola valstu vienību starpniecību nodrošinot tās apmaiņu ar dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, izmantojot pastāvošos kanālus un procedūras; prasa nodrošināt Eiropolam pilnu piekļuvi OGP; |
| --- | --- |

142.

| 143. | mudina visus iesaistītos dalībniekus izstrādāt metodes, kuras izmantojot, kaujas laukā iegūto informāciju civilajai sfērai varētu nosūtīt un koplietot tiesību aktos atļautajā apmērā un piemērojot vajadzīgos drošības pasākumus, kā, piemēram, avota aizsardzība, un ievadīt šo informāciju attiecīgajās datubāzēs, lai šī informācija laikus būtu pieejama robežkontroles vietās pie ES ārējām robežām; prasa arī šo informāciju izplatīt izmeklēšanas un kriminālvajāšanas vajadzībām; |
| --- | --- |

143.

Operācija Sophia.

| 144. | atzinīgi vērtē noziegumu informācijas daļas izmēģinājuma projekta izveidi EUNAVFOR MED operācijā Sophia, kurā piedalās dalībvalstu attiecīgo tiesībaizsardzības iestāžu, Frontex un Eiropola darbinieki, lai uzlabotu informācijas apmaiņu starp minētajām iestādēm; |
| --- | --- |

144.

Teroristu finansēšana

| 145. | atzinīgi vērtē nesen Eiropas līmenī pieņemtos likumdošanas pasākumus cīņai pret teroristu finansēšanu; prasa dalībvalstīm pilnībā īstenot visas Eiropas direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un izmantot visus ES instrumentus, kas ir saistīti ar cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu; mudina Komisiju uzraudzīt šo instrumentu transponēšanu un pienācīgu darbību; |
| --- | --- |

145.

| 146. | mudina dalībvalstis un trešās valstis nekavējoties efektīvi un pilnā mērā īstenot 2018. gada aprīlī Parīzē notikušās konferences “No money for terror” secinājumus, kā arī FATF ieteikumus un starptautiskos standartus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, terorisma finansēšanas un ieroču izplatīšanas apkarošanu, ko FATF pieņēma 2012. gada februārī (“pārskatītie FATF ieteikumi”); aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt trešās valstis šo ieteikumu īstenošanā, nodrošinot tehnisko palīdzību un labas prakses apmaiņu; |
| --- | --- |

146.

| 147. | aicina tās dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas Eiropas Padomes Konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju, to ratificēt un transponēt; |
| --- | --- |

147.

| 148. | atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto metodiku attiecībā uz augsta riska trešām valstīm, kuras apdraud ES finanšu sistēmu; prasa Komisijai piemērot šo metodiku un jo īpaši izveidot ES sarakstu ar trešām valstīm, kurās ir augsts nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas risks, veicot neatkarīgu, objektīvu un pārredzamu novērtējumu, un veikt šo novērtējumu iespējami drīz; |
| --- | --- |

148.

| 149. | aicina dalībvalstis, izmantojot JIT sadarbību ar Eiropolu, pastiprināt to organizāciju uzraudzību, kuras tiek turētas aizdomās par iesaistīšanos nelikumīgā tirdzniecībā, kontrabandā, viltošanā un krāpnieciskā praksē; |
| --- | --- |

149.

| 150. | pauž nopietnas bažas par nelikumīgo tabakas tirgu mērogu ES, kuru peļņa var tikt izmantota terorisma finansēšanai, tostarp ar krāpšanu akcīzes nodokļa jomā; aicina dalībvalstis apsvērt PVO Pamatkonvencijas par tabakas kontroli (PVO FCTC) Protokola par nelikumīgas tabakas izstrādājumu tirdzniecības novēršanu ratificēšanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

150.

| 151. | atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai par kultūras preču importu; aicina Komisiju ierosināt tiesību aktus stingrai to mākslas darbu un antikvāro priekšmetu izsekošanas sistēmai, kuri ienāk ES tirgū, jo īpaši attiecībā uz priekšmetiem, kuru izcelsme ir no konfliktu skartām un augsta riska valstīm, kuras noteikusi Komisija, kā arī no organizācijām, grupām vai personām, kas iekļautas ES teroristu sarakstā; uzskata, ka šī iniciatīva būtu jāatbalsta, izveidojot standartizētu atļauju, bez kuras šo preču tirdzniecība būtu nelikumīga, un katras preces eksporta pasi; uzskata, ka būtu jāizstrādā digitāli attiecīgo dokumentu autentiskuma pārbaudes rīki; uzskata, ka mākslas priekšmetu tirgotājiem būtu sistemātiski jāveido un jāatjaunina visaptverošs pārdodamo antikvāro priekšmetu reģistrs; |
| --- | --- |

151.

| 152. | aicina dalībvalstis uzņēmumiem, kas iesaistīti darījumos ar mākslas priekšmetiem un antikvāro priekšmetu glabāšanā (tā dēvētās “brīvostas”), obligāti noteikt pienākumu ziņot par visiem aizdomīgajiem darījumiem un to uzņēmumu īpašniekiem, kuri veic darījumus ar mākslas un antikvāriem priekšmetiem un tos uzglabā un kuri iesaistījušies šādu preču nelikumīgā tirdzniecībā, piemērot efektīvus, samērīgus un atturošus sodus, tostarp vajadzības gadījumā — kriminālsodus; |
| --- | --- |

152.

| 153. | atzinīgi vērtē jauno noteikumu pieņemšanu attiecībā uz Eiropas Savienībā ievestās naudas vai no tās izvestās naudas kontroli (21) un aicina tos ātri īstenot; aicina Komisiju novērtēt, vai šīs regulas darbības jomā būtu jāiekļauj citi aktīvi, vai informācijas sniegšanas procedūra par nepavadītu naudu atbilst tās nolūkam un vai nepavadītas skaidras naudas robežvērtība nākotnē būtu jāpārskata; |
| --- | --- |

153.

| 154. | aicina dalībvalstis vairāk sadarboties ar Eiropola AP FURTUM un, kā to pieprasījusi ANO Drošības padome 2017. gada 24. marta Rezolūcijā Nr. 2347(2017), nodrošināt muitas un tiesībaizsardzības iestādēm un prokuratūrai paredzētus darbiniekus, kā arī efektīvus instrumentus un pienācīgu apmācību sadarbībā ar Pasaules Muitas organizāciju (PMO) un Interpolu; |
| --- | --- |

154.

| 155. | aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm un starptautiskajiem partneriem izstrādāt finanšu plūsmu mērķtiecīgu uzraudzību un metodes, ar kurām policijas vai tiesu iestāžu izmeklēšanā iespējams noteikt e–maku, virtuālās valūtas un priekšapmaksas karšu, kolektīvās finansēšanas platformu un tiešsaistes un mobilo maksājumu sistēmu lietotājus; aicina dalībvalstis regulēt neoficiālās vērtību pārvešanas sistēmas, uzsverot, ka mērķis nav apkarot tradicionālos neoficiālos naudas pārvedumus, bet vērsties pret nelikumīgu tirdzniecību, kurā iesaistīta organizētā noziedzība, terorismā gūtā peļņa vai rūpnieciskā/komerciālā peļņa no nelikumīgi iegūtas naudas; aicina pievērst uzmanību virtuālajai valūtai un finanšu tehnoloģijām un aicina izpētīt iespēju sankcijas piemērot arī personām, kas ļaunprātīgi un nelikumīgi izmanto sociālos plašsaziņas līdzekļus, lai iegūtu finansējumu terorismam; aicina dalībvalstis kriptovalūtas uzņēmumus izmantot riska analīzes rīkus, lai novērtētu iespējamās noziedzīgās darbības, kas saistītas ar galamērķi un saņēmēja adresi, un nodrošināt, ka tie pilnībā piemēro noteikumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu gadījumos, kad lietotāji kriptovalūtas konvertē reālajā valūtā; |
| --- | --- |

155.

| 156. | aicina Komisiju virzīt tiesību akta priekšlikumu, kas prasītu obligātu reģistrāciju un identifikāciju, kad ar naudas pārvedumu uzņēmumu starpniecību tiek veikti finanšu darījumi; |
| --- | --- |

156.

| 157. | aicina Komisiju izvērtēt iespēju regulēt alternatīvas naudas pārvedumu sistēmas, piemēram, ieviešot obligātu reģistrāciju vai licencēšanas režīmu brokeriem un pienākumu veikt skaidru un precīzu uzskaiti; |
| --- | --- |

157.

| 158. | pauž bažas par neseno konstatējumu, ka, izmantojot vairākas eurozonas bankas, aizvien biežāk notiek liela apjoma nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija terorisma finansēšanai (22); aicina izveidot Eiropas Savienības Teroristu finansēšanas izsekošanas sistēmu (TFTS), kas vērsta uz privātpersonu darījumiem, kuriem ir saikne ar terorismu un tā finansēšanu vienotā euro maksājumu telpā, tādējādi nodrošinot līdzsvaru starp drošību un individuālajām brīvībām; uzsver, ka Eiropas datu aizsardzības standarti attiektos uz šo Eiropas iekšējo sistēmu; |
| --- | --- |

158.

| 159. | mudina uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu starp atbildīgajiem subjektiem, finanšu izlūkošanas vienībām un kompetentajām iestādēm saistībā ar terorisma finansēšanas darbībām; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to finanšu izlūkošanas vienībām, neatkarīgi no to veida, ir netraucēta piekļuve finanšu informācijai, lai efektīvi novērstu terorisma finansēšanu; aicina labāk saskaņot Eiropas valstu FIU darbību un statusu; atzinīgi vērtē priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus, lai atvieglotu finanšu un citas informācijas izmantošanu noteiktu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai vai kriminālvajāšanai (23); aicina uzlabot un pilnveidot informācijas apmaiņu un sadarbību Eiropola, Eurojust un trešo valstu starpā attiecībā uz teroristu finansēšanu; aicina ātri pieņemt direktīvas projektu par tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi finanšu informācijai un informācijas apmaiņu starp FIU; |
| --- | --- |

159.

| 160. | mudina dalībvalstis piešķirt vairāk līdzekļu valsts FIU; aicina dalībvalstis labāk izmantot informatīvo ES finanšu izlūkošanas vienību tīklu (FIU.net) un ar Eiropola palīdzību pilnveidot šā tīkla iespējas, lai varētu izmantot visu tā potenciālu, novērstu pašreizējās sadarbības grūtības un veicinātu divpusēju pieprasījumu manuālu apstrādi, vienlaikus nodrošinot dalībvalstu FIU autonomiju un neatkarību; uzskata, ka būtu jāizveido ES līmeņa FIU, lai pārrobežu gadījumos koordinētu dalībvalstu FIU darbību, palīdzētu tām un tās atbalstītu, ja FIU.net stiprināšana nebūs pietiekama; |
| --- | --- |

160.

| 161. | uzsver, cik svarīgi ir veicināt mijiedarbību un informācijas apmaiņu starp izmeklēšanas iestādēm un privāto sektoru, jo īpaši atbildīgajiem subjektiem, kā noteikts direktīvā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un terorisma finansēšanas apkarošanu (AML/CFT), lai novērstu kļūdas, ko rada informācijas segregācija un nepilnīga informācija, kas ietverta ziņojumos par aizdomīgiem darījumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot īpašu forumu finanšu informācijas apmaiņai, tostarp par virtuālās valūtas izmantošanu, arī privātajā sektorā, izmantojot drošus kanālus un ievērojot ES datu aizsardzības standartus; norāda uz Eiropola svarīgo lomu šajā jautājumā; |
| --- | --- |

161.

| 162. | aicina rīkot specializētu apmācību dalībvalstu tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm par metodēm un jaunajām tendencēm teroristu finansēšanā, lai palielinātu dalībvalstu spēju izmeklēt nelikumīgas darbības, tostarp tās, kurās iesaistītas virtuālās valūtas; uzsver, ka šādai apmācībai jānodrošina tiesībaizsardzības iestāžu zināšanu standarta līmenis visā ES, lai atsevišķas dalībvalstis neatpaliktu; uzsver, cik svarīgi ir ES mērogā novērtēt risku darbībām ar virtuālajām valūtām un koordinēt izmeklēšanas iniciatīvas, lai konstatējumus no šiem novērtējumiem izmantotu stratēģiju veidošanai attiecībā uz regulatīvajām un tiesībaizsardzības pieejām īsā, vidējā termiņā un ilgtermiņā; |
| --- | --- |

162.

| 163. | uzsver fiskālās un finanšu izlūkošanas izšķirīgo nozīmi terorisma apkarošanā; pauž nožēlu, ka daudzās dalībvalstīs nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanas aģentūras ir vieni no vissliktāk finansētajiem izlūkošanas dienestiem; prasa dalībvalstīm ievērojami palielināt savus cilvēkresursus un finansiālos resursus izlūkošanas un tiesībaizsardzības jomā, lai cīnītos pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā, ko var izmantot noziedzīgu darbību vai terorisma finansēšanai; |
| --- | --- |

163.

Kritiskās infrastruktūras aizsardzība (CIP)

| 164. | aicina tās dalībvalstis, kuras vēl nav to izdarījušas, izveidot valsts CIP programmas, lai risinātu problēmas, kuras Komisija apzinājusi savā 2006. gada paziņojumā par Eiropas programmu kritisko infrastruktūru aizsardzībai (EPCIP), jo īpaši saistībā ar iespējamām nepilnībām; uzskata, ka EPCIP būtu jāpārskata un jāatjaunina; |
| --- | --- |

164.

| 165. | atgādina, ka sensitīvi dati un sistēmas, kurās tos izmanto, arī veido dalībvalstu kritiskās infrastruktūras, un tādēļ tās ir pienācīgi jāaizsargā pret kiberuzbrukumiem (24); |
| --- | --- |

165.

| 166. | atzinīgi vērtē Komisijas rīcības plānu atbalstīt publiskās telpas aizsardzību un mudina dalībvalstis apmainīties ar labāko praksi un vajadzības gadījumā veidot privātā un publiskā sektora dalībnieku sadarbības tīklus; |
| --- | --- |

166.

| 167. | mudina līdztiesīgos likumdevējus izveidot “IDF – policija” pēcteci jaunajam DFS periodam, piešķirot vismaz līdzvērtīga līmeņa finansējumu; |
| --- | --- |

167.

| 168. | prasa stiprināt Kritiskās infrastruktūras brīdinājuma informācijas tīkla (KIBIT) lomu; |
| --- | --- |

168.

| 169. | prasa, lai, izstrādājot Eiropas kritisko infrastruktūru (EKI) ar ietekmi uz vairāk nekā vienu dalībvalsti, tiktu ievērots daudzpusējs process, kas ietver visas potenciāli skartās dalībvalstis; |
| --- | --- |

169.

| 170. | aicina dalībvalstis izveidot valsts daudzdisciplīnu krīzes reaģēšanas centrus, lai koordinētu un ārkārtas gadījumā reaģētu, ja notiek uzbrukums vai incidents; aicina šos centrus izmantot ES integrēto krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānismu (IPCR) pasākumus, veicinot un izmantojot trīs galvenos instrumentus, proti centrālo IPCR diennakts kontaktpunktu, IPCR tīmekļa platformu un Integrēto situācijas apzināšanas un analīzes (ISAA) ziņojumu; |
| --- | --- |

170.

| 171. | prasa Komisijai izveidot kartējumu, apzinot valstu krīzes centrus vai mehānismus reaģēšanai krīzes gadījumos; |
| --- | --- |

171.

| 172. | mudina Komisiju turpināt izstrādāt un izplatīt norādījumus dalībvalstīm, lai uzlabotu publiskās telpas aizsardzību, kā minēts tās rīcības plānā par atbalstu publiskās telpas aizsardzībai; |
| --- | --- |

172.

| 173. | prasa pārskatīt Direktīvu 2008/114/EK, lai: nodrošinātu tādus pašus noteikumus un procedūras “būtisko pakalpojumu operatoriem” kā NIS direktīvā; nodrošinātu, ka EKI iecelšana tiek veikta, pamatojoties uz to sistēmu analīzi, kuras atbalsta būtiskos un pārrobežu pakalpojumus, nevis uz atsevišķu nozaru pieeju, tādējādi pienācīgi ņemot vērā kiberdrošības svarīgumu; ļautu Komisijai piešķirt Eiropas pakalpojumu aktīvus kā EKI; pienācīgi ņemtu vērā pastāvošās savstarpējās atkarības; ieviestu pienākumu kritisko infrastruktūru publiskajiem un privātajiem operatoriem ziņot par incidentiem, veikt stresa testus, nodrošināt atbilstīgu apmācību izraudzītajos kontaktpunktos un noteikt kvalitātes prasības attiecībā uz uzņēmējdarbības nepārtrauktības plāniem, tostarp darbības plāniem incidenta vai uzbrukuma gadījumā; |
| --- | --- |

173.

| 174. | iesaka, izstrādājot programmas kritiskās infrastruktūras un viegli pieejamo mērķu aizsardzībai, arī saistībā ar kiberdrošību, iesaistīt privāto sektoru; uzsver, ka jāattīsta valsts un privātie dialogi šajā jomā un izturētspēja valsts un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

174.

| 175. | aicina Komisiju ierosināt Eiropas sertifikācijas iniciatīvu privātiem drošības uzņēmumiem, lai precizētu prasības un nosacījumus, saskaņā ar kuriem šie uzņēmumi varēs darboties kritiskās infrastruktūras vidē; |
| --- | --- |

175.

| 176. | uzsver, ka ir jāievieš efektīvas reaģēšanas stratēģijas, tostarp skaidri saziņas kanāli uzbrukuma gadījumā, jo īpaši attiecībā uz tūlītējas reaģēšanas vienībām, lai samazinātu nelaimes gadījumu skaitu un uzlabotu situācijas pārvaldību, lai līdz minimumam samazinātu ietekmi uz sabiedrību; mudina dalībvalstis aktīvāk iesaistīties mehānismos, kas jau ir ieviesti Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

176.

| 177. | prasa ātri pieņemt pārskatīto ES civilās aizsardzības mehānismu, lai stiprinātu novēršanu un sagatavotību, informācijas apmaiņu ES līmenī un dalībvalstu spēju reaģēt dažādu katastrofu gadījumos; |
| --- | --- |

177.

| 178. | prasa Komisijai veikt variantu un saistītās ietekmes novērtējumu, lai izveidotu sistēmu, kuru izmantojot, iespējams pārbaudīt identitāti personām, kuras nomā transportlīdzekļus, gaisa un jūras transportlīdzekļus; |
| --- | --- |

178.

| 179. | atzinīgi vērtē pārrobežu pasākumu uzlabot viegli sasniedzamo mērķu aizsardzību pret teroristu uzbrukumiem, kas ietvēra Beļģiju un Nīderlandi un notika 2017. gada jūnijā; norāda, ka šo pasākumu finansēja Komisija, un tā mērķis bija izmērīt sagatavotību un krīzes pārvaldības funkcijas situācijā, kad divi uzbrukumi vienlaikus notiek dažādās valstīs; aicina rīkot līdzīgus pasākumus, iesaistot dalībvalstis; uzskata, ka ES var piedāvāt šai sadarbībai atbalsta sistēmu, jo īpaši tādās jomās kā medicīnas aprūpe (Eiropas medicīnas korpuss), sabiedrības drošība (Veselības drošības komiteja), dezinfekcijas protokoli, kā arī īpašo intervences vienību no valstu policijas un civilās aizsardzības spēkiem koordinēšana; |
| --- | --- |

179.

| 180. | prasa terorisma jomā pieņemtajos tiesību aktos un valsts, reģionālajās un vietējās rīcības stratēģijās aizsardzībai, noturībai un reaģēšanai uzbrukuma gadījumā ņemt vērā neaizsargāto personu, piemēram, personu ar invaliditāti un nepilngadīgu personu, īpašās vajadzības un apstākļus; papildus prasa personas ar invaliditāti un tās pārstāvošās organizācijas iesaistīt to lēmumu pieņemšanā, kas skar šīs personas; |
| --- | --- |

180.

Sprāgstvielu prekursori

| 181. | konstatē, ka teroristiem ir pieejamas regulētas sprāgstvielas, prekursoru vielas un maisījumi; tādēļ atzinīgi vērtē 2018. gada aprīļa priekšlikumu regulai par sprāgstvielu prekursoru laišanu tirgū un izmantošanu; |
| --- | --- |

181.

| 182. | prasa izveidot Eiropas licenču sistēmu specializētiem, no pārējās sabiedrības atšķirīgiem pircējiem, kurā ekonomikas dalībniekiem jābūt reģistrētiem, lai drīkstētu likumīgi ražot, izplatīt vai pārdot pielikumos uzskaitītās vielas vai vielas, kuru sastāvā ir maisījumi vai vielas, kuras satur minētās vielas; aicina dalībvalstis stiprināt pārbaudes sistēmas, lai noteiktu neatbilstību uzņēmumu regulējumam; |
| --- | --- |

182.

| 183. | atzinīgi vērtē Regulas (ES) Nr. 98/2013 par sprāgstvielu prekursoriem ietekmes novērtējumu un mudina līdztiesīgos likumdevējus saistībā ar regulas priekšlikumu 2018/0103(COD) novērtēt obligātās informācijas apmaiņas procesu; aicina tirgus uzraudzības iestādes pastiprināt sprāgstvielu prekursoru uzraudzības pasākumus, jo tie noteikti var negatīvi ietekmēt sabiedrības drošību; |
| --- | --- |

183.

| 184. | aicina muitas iestādes sadarbībā ar tiesībaizsardzības iestādēm un pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no Eiropola un citām datu analīzes sistēmām, uzlabot sprāgstvielu prekursoru nelikumīgas iegādes tiešsaistē noteikšanu, izmantojot skrīningu pēc kravas informācijas, ko iesnieguši tirgotāji, preces ievedot ES vai izvedot no ES, un vienlaikus izmantojot arī muitas riska pārvaldības sistēmu (CRMS); |
| --- | --- |

184.

| 185. | aicina Komisiju strādāt kopā ar uzņēmumiem, lai popularizētu elektroniskās tirdzniecības vietām paredzētas pamatnostādnes par sprāgstvielu prekursoru drošu tirdzniecību, nosakot, ka noteiktas vielas drīkst iegādāties tikai profesionāli lietotāji, un izstrādāt detalizētu produktu ierobežošanas politiku, nosakot atļauto daudzuma un tīrības pakāpi; |
| --- | --- |

185.

| 186. | prasa izmantot vienādas standartizētas nosaukumu piešķiršanas metodes, kuras piemērojot, uzņēmumi un elektroniskās tirdzniecības vietas varētu identificēt ķimikāliju ievietošanu to vietnēs; prasa elektroniskajām tirdzniecības vietām pēc tam salīdzināt sludinājumus ar šo standartizēto atslēgvārdu sarakstu, lai uzraudzītu reglamentētu vielu sludinājumu ievietošanu; |
| --- | --- |

186.

| 187. | mudina Komisiju apsvērt iespēju izveidot kopējus kritērijus licencēm, saskaņojot piešķiršanas un pieprasījumu atteikšanas nosacījumus un veicinot savstarpēju atzīšanu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

187.

Nelikumīgi ieroči

| 188. | prasa ātri un efektīvi īstenot direktīvu par šaujamieroču iegādes un glabāšanas kontroli, lai maksimāli efektīvi uzraudzītu to pārdošanu un izmantošanu un novērstu šaujamieroču un saistītā aprīkojuma un rīku nelikumīgu tirdzniecību kā ES, tā arī ārpus tās; prasa novērst nepilnības spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā, piemēram, veicot pasākumus, lai apturētu viegli pārveidojamo “tukšo patronu” šaujamieroču, Flobēra, šaujamieroču, signālpistoļu un līdzīgu ieroču apriti; |
| --- | --- |

188.

| 189. | aicina dalībvalstis pieņemt šaujamieroču un munīcijas nodošanas programmas, pielāgojot tās nelikumīgo šaujamieroču tirgu specifikai; prasa piemērot efektīvus sodus par šaujamieroču nelikumīgu glabāšanu un tirdzniecību; aicina dalībvalstis stingri un precīzi īstenot Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli; |
| --- | --- |

189.

| 190. | atbalsta Eiropas Savienības Nelikumīgas vieglo ieroču un kājnieku ieroču (VIKI), kā arī to munīcijas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanas stratēģijas pārskatīšanu, ņemot vērā jauno drošības un drošības politikas kontekstu un VIKI dizaina/tehnoloģiju attīstību, kas ietekmē spējas novērst draudus; |
| --- | --- |

190.

| 191. | uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāpieņem “ieroča izmeklēšanas” pieeja, izmantojot specializētas tiesībaizsardzības vienības un pielāgojot tās tā, lai apzinātu šajā nelikumīgajā tirdzniecībā iesaistītos dalībniekus un tīklus un vienlaikus arī pārbaudītu dažādu valstu ballistikas datubāzes; |
| --- | --- |

191.

| 192. | atgādina, ka Komisija ir pieņēmusi Regulas (ES) Nr. 258/2012, ar ko paredz noteikumus šaujamieroču, kas nav paredzēti militāriem mērķiem, eksporta atļaujām, importa un tranzīta pasākumiem, novērtējuma ziņojumu, kurā izdarīts secinājums, ka regula joprojām ir vajadzīga, taču tās efektivitāte ir ierobežota, jo nav precizēti vairāki tās noteikumi un tai ir sarežģīta mijiedarbība ar citiem ES likumdošanas instrumentiem; mudina dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādes izveidot īpašas specializētas policijas vienības, lai novērstu nelikumīgu šaujamieroču tirdzniecību, kurām būtu vajadzīgās speciālās zināšanas, aprīkojums un darbinieki; |
| --- | --- |

192.

| 193. | mudina dalībvalstis novērtēt iespēju ieviest ierobežojumu nēsāt nažus bez attaisnojoša iemesla, aizliegt īpaši bīstamus nažus, piemēram, “zombiju” un “tauriņu” nažus, un īstenot šos pasākumus tiešsaistē; |
| --- | --- |

193.

Ārējā dimensija

| 194. | mudina ES un dalībvalstis īstenot globālās darbības starptautiskā līmenī, lai risinātu ieilgušos konfliktus, kas rada nestabilitāti visos reģionos, turpina vardarbības ciklu un ciešanas un diemžēl uztur daudzu teroristu propagandu; |
| --- | --- |

194.

| 195. | prasa pastiprināt ES sadarbību ar kaimiņvalstīm, jo īpaši ar ārvalstu kaujinieku tranzīta un galamērķa valstīm, terorisma apkarošanas jomā; uzskata, ka ES ir jāsaglabā globāla pieeja terorisma apkarošanai, īpaši koncentrējoties uz tādu sadarbību ar galvenajām trešām valstīm, kuras pamatā būtu skaidri definētas prioritātes; |
| --- | --- |

195.

| 196. | uzskata, ka terorisma apkarošana ir joma, kurā vajadzīgas konkrētas zināšanas; tādēļ aicina padziļināt ES tīkla profesionalizāciju šajā jomā, jo īpaši atvēlot terorisma apkarošanas operatīvajiem darbiniekiem no dalībvalstīm labāku un ilgāku integrāciju ES struktūrā papildus atsevišķam uzdevumam ES delegācijā; uzskata, ka norīkošana darbā ES iestādēs maksimāli palielinātu pieredzi un kompetenču izmantošanu terorisma apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

196.

| 197. | aicina Komisiju stiprināt atbalstu trešo valstu, jo īpaši kaimiņvalstu, centieniem cīņā pret noziedzību un nelikumīgu tirdzniecību kā terorisma finansēšanas avotu un stiprināt attiecības ar šīm valstīm, lai paātrinātu nelikumīgā tirdzniecībā iegūtu līdzekļu iesaldēšanu; tomēr pauž bažas par to, ka pretterorisma tiesību akti dažās ES partnervalstīs aptver pārāk plašu jomu un tiek ļaunprātīgi izmantoti, lai apspiestu miermīlīgas domstarpības; brīdina, ka, kriminalizējot likumīgu sūdzību miermīlīgu izpausmi, var izraisīt radikalizāciju; uzskata, ka ES noteikti jāinvestē pasākumos, kas likvidētu terorisma pamatcēloņus trešās valstīs; pauž stigru atbalstu ārējām programmām ekstrēmisma apkarošanai cietumos, sadarbības programmām ar reliģiskajiem līderiem un kopienām, starpreliģiju dialogiem un forumiem un visu veidu samierināšanas programmām kopumā, kas samazina starpkopienu spriedzi, novērš sektantisku politiku, jo īpaši izmantojot ekonomiskus, sociālus un izglītojošus līdzekļus; |
| --- | --- |

197.

| 198. | aicina dalībvalstis pilnībā izmantot Eiropas Savienības Izlūkošanas un situāciju centra (ES INTCEN) sniegto pretterorisma izlūkošanas datu analīzi; aicina Komisiju piešķirt INTCEN konkrētas pilnvaras tiešā veidā sazināties ar ES delegāciju analītiķiem, lai palielinātu būtiskās informācijas plūsmu uz ES centrālo izlūkošanas sistēmu; |
| --- | --- |

198.

| 199. | aicina uzlabot sadarbību un apzināt sinerģijas starp kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijām un operācijām un Tieslietu un iekšlietu padomes (TI) darbībām; |
| --- | --- |

199.

| 200. | aicina vienkāršot ES ierobežojošo pasākumu sistēmu, lai padarītu to par efektīvu instrumentu terorisma apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

200.

Terorismā cietušie

| 201. | aicina Komisiju izveidot ES Koordinācijas centru terorismā cietušajiem (CCVT), kurš nodrošinātu savlaicīgu un pienācīgu krīzes atbalstu gadījumos, kad notiek masveida uzbrukumi vienā vai vairākās dalībvalstīs; uzskata, ka CCVT inter alia būtu jānodrošina steidzama palīdzība cietušajiem no citas dalībvalsts, kā arī speciālās zināšanas ES līmenī, veicinot zināšanu, protokolu un labākās prakses apmaiņu; tomēr uzsver, ka ir jāpaplašina atbalsta un aizsardzības pasākumi, attiecinot tos uz netiešajiem cietušajiem, piemēram, cietušo radiniekiem, aculieciniekiem un pirmajiem palīdzības sniedzējiem; |
| --- | --- |

201.

| 202. | uzskata, ka tūlīt pēc izveidošanas CCVT varētu vākt statistikas datus un palīdzēt dalībvalstīm, lai Eiropas līmenī koordinētu terorismā cietušo reģistru izveidi, pilnībā ievērojot datu aizsardzības tiesību aktus, jo īpaši attiecībā uz datu subjekta tiesībām un nolūka ierobežošanas principu; uzskata, ka tas varētu arī apzināt un veicināt labāko praksi, piemēram, protokolu sagatavošanu, lai: 1) nodrošinātu pirmo emocionālo uzmanību terorismā cietušajiem; 2) nodrošinātu turpmāko psiholoģisko un emocionālo atbalstu; 3) izvairītos no sekundāras viktimizācijas tiesas procesā vai birokrātiskās procedūrās; 4) garantētu faktisku tiesas pieejamību, jo īpaši tad, kad uzbrukumos ir cietuši dažādu valstu valstspiederīgie; 5) veicinātu plašsaziņas līdzekļu labo praksi, skarot terorismā cietušo un viņu ģimenēm sensitīvus tematus; uzskata, ka CCVT varētu izveidot arī publisku akreditētu cietušo atbalsta organizāciju reģistru, kas būtu pieejams konsultācijām un izstrādāto protokolu uzlabošanai; mudina dalībvalstis pilnvarot vienotu iestādi, kas atbildētu par CCVT valsts kontaktpunktu darbību; |
| --- | --- |

202.

| 203. | prasa Komisijai izveidot vienotu tiešsaistes platformu visās ES valodās terorismā cietušo tiesībām un atbalstam, ko pārvaldītu CCVT, ar vienu valsts līmeņa kontaktpunktu katrā dalībvalstī, kā arī palīdzības līniju; |
| --- | --- |

203.

| 204. | aicina Komisiju izvirzīt tiesību akta priekšlikumu par terorismā cietušajiem, kas īstermiņā un ilgtermiņā efektīvi reaģētu uz cietušo vajadzībām, ietverot vienotu terorismā cietušā statusa definīcija un cietušo tiesības, kā arī standartizētu veidlapu kompensācijas pieprasīšanai, skaidri izklāstot apdrošinātāju pienākumus un termiņus; uzskata, ka valsts līmenī vajadzētu būt vienkāršotai procedūrai, lai uzreiz pēc uzbrukuma automātiski piešķirtu kompensāciju terorismā cietušajiem, lai nodrošinātu viņu tiešās vajadzības, un ka jautājums par turpmāko kompensāciju būtu regulāri jāpārskata, pamatojoties uz cietušā situācijas novērtējumu; |
| --- | --- |

204.

| 205. | uzskata, ka terorismā cietušo kopīgās definīcijas piemērošanas joma ietver vismaz: 1) mirušos; 2) cilvēkus, kuriem nodarīts fizisks un/vai psiholoģisks kaitējums; 3) cilvēkus, kuri ir bijuši nolaupīti vai saņēmuši draudus; 4) mirušo laulātos vai personas, kurām ar viņiem bijušas līdzvērtīgas piesaistes attiecības, tostarp vecākus un bērnus, vecvecākus, brāļus un māsas; |
| --- | --- |

205.

| 206. | prasa dalībvalstīm uzdot daudzdisciplīnu krīzes reaģēšanas centriem, kas atbild par koordināciju un ārkārtas reaģēšanu, īstenot valstu un vietējos protokolus par cietušo ātru identifikāciju prioritārā kārtībā un to tūlītēju pārvaldību, kā arī nosūtīšanu uz kompetentajiem dienestiem; |
| --- | --- |

206.

| 207. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai tūlīt pēc teroristu uzbrukuma un tik ilgi, cik nepieciešams, tiktu nodrošināta visaptveroša reakcija uz terorismā cietušo īpašajām vajadzībām, izmantojot valsts ārkārtas reaģēšanas infrastruktūru; uzskata, ka šim nolūkam dalībvalstīm būtu jāizveido vienota un atjaunināta tīmekļa vietne ar visu attiecīgo informāciju un ārkārtas atbalsta centrs cietušajiem un viņu ģimenes locekļiem, lai nodrošinātu psiholoģisko pirmo palīdzību un emocionālo atbalstu, kā minēts Direktīvā (ES) 2017/541; |
| --- | --- |

207.

| 208. | uzsver, ka paziņošana cietušo ģimenēm cieņpilni, humāni un atbilstīgi būtu jāveic īpaši apmācītiem speciālistiem, nodrošinot, ka plašsaziņas līdzekļi neatklāj šo personu identitāti bez viņu iepriekšējas piekrišanas un ka īpaša uzmanība, cieņa un prioritāte būtu jāpiešķir darbam ar bērniem; |
| --- | --- |

208.

| 209. | aicina pilnībā un efektīvi īstenot Direktīvu (ES) 2015/637 (25), lai nodrošinātu ES pilsoņu konsulāro aizsardzību trešās valstīs, kurās dalībvalstis nav pārstāvētas; uzsver, ka arvien lielāks skaits Eiropas iedzīvotāju ir cietuši teroristu uzbrukumos valstīs, kas nav viņu pašu valsts, un tādēļ steidzami aicina ieviest protokolus dalībvalstīs, lai saskaņā ar Direktīvu (ES) 2017/541 teroristu uzbrukuma gadījumā palīdzētu Eiropas iedzīvotājiem, kuri ir citas dalībvalsts valstspiederīgie; |
| --- | --- |

209.

| 210. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka terorismā cietušajiem sniegtā palīdzība ietver arī tādus pasākumus kā pirmā palīdzība, psiholoģiskais atbalsts, aizsardzība pret sekundāru viktimizāciju, juridiskā palīdzība, efektīva piekļuve tiesām, skaidras naudas avanss tūlītēju izdevumu segšanai, sertificēta bērnu aprūpe un mājokļa atbalsts, nodokļu atvieglojuma shēmas, kā arī transporta nodrošināšana pagaidu vai pastāvīgas invaliditātes gadījumā; |
| --- | --- |

210.

| 211. | prasa dalībvalstīm ar Komisijas atbalstu nodrošināt, ka visu attiecīgo valsts dienestu speciālisti un jo īpaši pirmās reaģēšanas struktūras ir atbilstīgi apmācītas par terorismā cietušo īpašajām vajadzībām; norāda, ka CCVT palīdzēs pildīt profesionālās apmācības uzdevumus, tostarp attiecībā uz policijas darbiniekiem, juristiem un citiem speciālistiem, kuri strādā ar cietušajiem, kā arī apdrošināšanas sabiedrībām vai kompensēšanas iestādēm; |
| --- | --- |

211.

| 212. | aicina dalībvalstis izveidot juridiskus mehānismus, paredzot kriminālsodus par konkrēta terora akta glorificēšanu, jo šāda glorificēšana pazemo cietušos un izraisa sekundāru viktimizāciju, kaitējot cietušo cieņai un atlabšanai; |
| --- | --- |

212.

| 213. | prasa, lai attiecīgās iestādes nodrošinātu aizsardzības pasākumus, lai novērstu turpmāku viktimizāciju, ko izraisa cietušo pazemošana un uzbrukumi cietušo tēlam, ko veic ar uzbrucēju saistītas sociālās aprindas; |
| --- | --- |

213.

| 214. | aicina dalībvalstis aizliegt slavināt personas, kas, pieņemot galīgu spriedumu, atzītas par vainīgām teroristu darbībās; |
| --- | --- |

214.

| 215. | aicina dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību cietušajiem, ja viņi varētu piedzīvot vajāšanu vai baidās, ka agresoru sociālie līdzgaitnieki var viņiem uzbrukt vēlreiz; |
| --- | --- |

215.

| 216. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka personas, kas ārpus ES cietušas no “Islāma valsts” teroristu seksuālās vardarbības un citas nežēlīgas vardarbības, var droši un bez bailēm uzturēties ES; aicina dalībvalstis saistībā ar šādiem gadījumiem vērsties tiesā arī tad, ja noziegumi izdarīti ārpus ES, un iesaistīt cietušos tiesvedībā kā vērtīgus lieciniekus; |
| --- | --- |

216.

| 217. | aicina Komisiju grozīt Eiropas Solidaritātes fonda noteikumus, iekļaujot kompensācijas cietušajiem liela apmēra terora uzbrukumu gadījumā, lai pēc vajadzības atbalstītu dalībvalstis un sniegtu atbalstu pārrobežu lietās; |
| --- | --- |

217.

| 218. | aicina Komisiju sākt dialogu ar dalībvalstīm, lai samazinātu lielo atšķirību starp valstu finansiālajām kompensācijām, ko katra valsts piešķir teroristu uzbrukumos cietušajiem; |
| --- | --- |

218.

| 219. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka visiem terorismā cietušajiem ir tiesības piedalīties tiesvedībā saistībā ar teroristu uzbrukumu, kas uz tiem attiecas, un ka tiek ņemta vērā pārrobežu terorismā cietušo īpašā situācija; prasa dalībvalstīm nodrošināt, lai kriminālprocesos nenotiktu pazemojoša vai necienīga saskare starp cietušajiem un agresoru vai viņa aprindām; |
| --- | --- |

219.

| 220. | aicina vairāk popularizēt Eiropas Terorisma upuru piemiņas dienu (11. marts); |
| --- | --- |

220.

Pamattiesības

| 221. | uzskata, ka drošības pasākumi, tostarp terorisma apkarošanas pasākumi, ir jāveic, ievērojot tiesiskumu un pamattiesības, un ir jāpieņem skaidrā tiesiskā regulējumā; tādēļ aicina dalībvalstis un ES iestādes, pieņemot un piemērojot pretterorisma pasākumus, ievērot pamattiesības, tostarp tiesības, kas attiecas uz privātumu un datu aizsardzību, domas un vārda brīvību un nediskrimināciju, kā arī procesuālās garantijas, piemēram, nevainīguma prezumpcija, tiesības uz taisnīgu tiesu, tiesības uz informāciju un tiesu iestādes kontroli, kā arī nodrošināt, ka cilvēku rīcībā ir efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, lai vērstos pret savu pamattiesību pārkāpumu, tostarp iespēja iesniegt pārsūdzību tiesā; |
| --- | --- |

221.

| 222. | aicina dalībvalstis un ES iestādes, pieņemot un piemērojot terorisma apkarošanas pasākumus, rast pareizo līdzsvaru starp dažādām attiecīgajām pamattiesībām un drošības vajadzībām; šajā ziņā uzskata, ka pirmajai prioritātei vajadzētu būt iedzīvotāju pamattiesību uz dzīvību un drošību aizsardzībai; |
| --- | --- |

222.

| 223. | atkārto, ka starptautiskie un reģionālie cilvēktiesību likumi skaidri nosaka, ka valstīm ir tiesības un pienākums savā jurisdikcijā aizsargāt indivīdus pret teroristu uzbrukumiem, lai nodrošinātu tiesības uz dzīvību un drošību; atgādina, ka ES sadarbība ar trešām valstīm terorisma apkarošanas jomā jāveido, ievērojot starptautiskās cilvēktiesības un humanitārās tiesības, tostarp spīdzināšanas aizliegumu; |
| --- | --- |

223.

| 224. | aicina dalībvalstis ar visiem pieejamajiem tiesiskajiem līdzekļiem stingri nodrošināt, ka tiek novērsta jebkāda reliģiska vai politiska prakse, kas ierobežo pamattiesības, izraisa apspiešanu, mudina uz seksuālu vardarbību un citiem smagiem vardarbīgiem noziegumiem vai veicina ekstrēmismu, jo šāda prakse nav saistīta ar reliģijas brīvību vai viedokļa brīvību; pauž cerību, ka dalībvalstis pieņems nepārprotamu tiesisko regulējumu, kas neļaus tiesnešiem piešķirt “kultūras atlaides”, izskatot lietas par smagiem vardarbības aktiem un pat spīdzināšanu un slepkavībām; |
| --- | --- |

224.

| 225. | aicina Komisiju un Pamattiesību aģentūru (FRA) izpētīt terorisma apkarošanas politikas jomas problēmas un apzināt dalībvalstu labāko praksi, tostarp praksi, kurā ņem vērā neaizsargātu cilvēku, piemēram, personu ar invaliditāti un nepilngadīgo, īpašos apstākļus; prasa Komisijai veicināt labākās prakses apmaiņu un šajā ziņā izstrādāt norādījumus; atgādina arī, ka Parlaments, Padome un Komisija saistībā ar DFS var pieprasīt FRA atzinumus par terorisma apkarošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

225.

| 226. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka saskaņā ar piemērojamiem ES tiesību aktiem ir ieviesti vajadzīgie datu aizsardzības pasākumi, tostarp atbilstīgi tehniskie un organizatoriskie pasākumi, lai aizsargātu personas datu drošību un konfidencialitāti; mudina dalībvalstis, lai uzturētu apspriešanas un izpaušanas ierakstus, nodrošināt skaidrus noteikumus attiecībā uz to, kuras personas var piekļūt kuriem datiem sistēmās un tos izmantot, un nodrošināt tiesības piekļūt datiem, tos labot, dzēst un ierobežot to lietošanu, kā arī tiesības uz kompensāciju un pārsūdzību tiesā aicina Komisiju un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju arī turpmāk pilnveidot inovatīvus integrētas privātuma aizsardzības risinājumus; |
| --- | --- |

226.

| 227. | uzskata — lai īstenotu stingru terorisma apkarošanas politiku, visām valsts struktūrām, kas iesaistītas cīņā pret terorismu, ir vajadzīgs plašs pilnvarojums, kā arī liels sabiedrības atbalsts šīm iestādēm; norāda, ka pārraudzībai var būt svarīga nozīme, lai veicinātu sabiedrības uzticēšanos un atbalstu; aicina dalībvalstis ieviest pārraudzības mehānismus, lai novērtētu terorisma apkarošanas pasākumu ietekmi; aicina dalībvalstis nodrošināt visu drošības un izlūkošanas dienestu pienācīgu demokrātisko pārraudzību un publisko pārskatatbildību, saglabājot vajadzīgo slepenības līmeni; |
| --- | --- |

227.

o

o o

| 228. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

228.

---

(1)  OV C 334, 19.9.2018., 189. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta pasūtītais pētījums “Eiropas Savienības politikas nostādnes attiecībā uz terorisma apkarošanu: atbilstība, saskaņotība un efektivitāte”, http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/583124/IPOL_STU(2017)583124_EN.pdf

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/TXT/?uri=CELEX:32018D1084

(4)  Eiropola 2017. gada TE-SAT ziņojums (14. lpp.).

(5)  https://www.dw.com/de/jesidin-trifft-in-deutschland-auf-is-peiniger/a-45119776

(6)  Ar jēdzienu “radikalizācija” saprot sarežģītu procesu, kurā atsevišķas personas vai grupa tiecas pieņemt ārkārtīgi ekstrēmi reliģiskas un/vai politiskas idejas/uzskatus, kas izraisa vardarbīgu rīcību, arī rīkojumus veikt terorisma aktus. Kā minēts Komisijas politikas dokumentos, jebkura atsauce uz “radikalizāciju” ir jāsaprot kā “radikalizācija, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma un terorisma”;

(7)  ES Tieslietu, patērētāju un dzimumu līdztiesības komisāres Vera Jourová runa konferencē par radikalizāciju ieslodzījuma vietās, Brisele, Borschette, 2018. gada 27. februāris, http://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-18-1221_en.htm

(8)  Eiropols, 2018. gada 6. septembris.

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Regula (ES) 2017/458, ar ko groza Regulu (ES) 2016/399 attiecībā uz pārbaužu pastiprināšanu attiecīgajās datubāzēs pie ārējām robežām, OV L 74, 18.3.2017., 1. lpp.

(10)  OV C 366, 27.10.2017., 101. lpp.

(11)  Eiropola TE-SAT, 2017. gads, 10. lpp.

(12)  Eiropola TE-SAT, 2017. gads, 15. lpp.

(13)  Eiropola TE-SAT, 2018. gads, 9. lpp.

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.).

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0229.

(16)  Eiropas Padomes 2017. gada 22. septembra ziņojums “Kriminālvajāšana un sodīšana par noziegumiem pret cilvēci vai iespējamo genocīdu, ko īstenojusi organizācija “Islāma valsts””.

(17)  OV L 293, 5.11.2013., 1. lpp.

(18)  OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.

(19)  Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmums 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.), un Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmums 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši — apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.).

(20)  OV L 88, 31.3.2017., 6. lpp.

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regula (ES) 2018/1672 par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu (OV L 284, 12.11.2018., 6. lpp.).

(22)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2018/614496/ IPOL_IDA(2018)614496_EN.pdf

(23)  COM(2018)0213.

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīva (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

(25)  Padomes 2015. gada 20. aprīļa Direktīva (ES) 2015/637 par koordinācijas un sadarbības pasākumiem, ar ko veicina nepārstāvēto Savienības pilsoņu konsulāro aizsardzību trešās valstīs, un ar ko atceļ Lēmumu 95/553/EK (OV L 106, 24.4.2015., 1. lpp.).

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/84 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/84

---

P8_TA(2018)0513

Gada ziņojums par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (2018/2097(INI))

(2020/C 388/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. un 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. un 36. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus,

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) publicēto 1975. gada Helsinku konferences Nobeiguma aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) publicēto 1975. gada Helsinku konferences Nobeiguma aktu,

| — | ņemot vērā Ziemeļatlantijas līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ziemeļatlantijas līgumu,

| — | ņemot vērā ES un NATO 2018. gada 10. jūlijā pieņemto kopīgo deklarāciju par abu organizāciju sadarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un NATO 2018. gada 10. jūlijā pieņemto kopīgo deklarāciju par abu organizāciju sadarbību,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) deklarāciju par politisko atbildību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) deklarāciju par politisko atbildību (1),

| — | ņemot vērā 2016. gada Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 7. jūnija kopīgo paziņojumu “Stratēģiska pieeja izturētspējai ES ārējās darbības jomā” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 7. jūnija kopīgo paziņojumu “Stratēģiska pieeja izturētspējai ES ārējās darbības jomā” (JOIN(2017)0021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0392/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0392/2018),

| A. | tā kā vēl nekad laikā pēc Aukstā kara beigām ES drošības vide nav bijusi tik svārstīga, neparedzama, sarežģīta un neskaidra kā šobrīd un tajā sarežģījumus rada starpvalstu konflikti, dabas katastrofas, terorisms, nefunkcionējošas valstis, kiberuzbrukumi un hibrīdkarš; tā kā kaimiņreģiona stabilitātes un pārticības veicināšanā ar pašreizējām ES politikas nostādnēm vairs nepietiek; tā kā ES ir jāuzņemas aizvien lielāka atbildība par savas drošības garantēšanu, vienlaikus aizstāvot savas intereses un vērtības; |
| --- | --- |

A.

tā kā vēl nekad laikā pēc Aukstā kara beigām ES drošības vide nav bijusi tik svārstīga, neparedzama, sarežģīta un neskaidra kā šobrīd un tajā sarežģījumus rada starpvalstu konflikti, dabas katastrofas, terorisms, nefunkcionējošas valstis, kiberuzbrukumi un hibrīdkarš; tā kā kaimiņreģiona stabilitātes un pārticības veicināšanā ar pašreizējām ES politikas nostādnēm vairs nepietiek; tā kā ES ir jāuzņemas aizvien lielāka atbildība par savas drošības garantēšanu, vienlaikus aizstāvot savas intereses un vērtības;

| B. | tā kā ES ārējā darbība tieši ietekmē mūsu iedzīvotāju dzīvi gan Eiropas Savienības teritorijā, gan ārpus tās, vai nu atbalstot mieru, ekonomisko sadarbību, drošību un stabilitāti gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, novēršot krīzes pirms to rašanās, palīdzot novērst negatīvu plašāku ietekmi, vai arī veicinot konfliktu miermīlīgu atrisināšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ārējā darbība tieši ietekmē mūsu iedzīvotāju dzīvi gan Eiropas Savienības teritorijā, gan ārpus tās, vai nu atbalstot mieru, ekonomisko sadarbību, drošību un stabilitāti gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, novēršot krīzes pirms to rašanās, palīdzot novērst negatīvu plašāku ietekmi, vai arī veicinot konfliktu miermīlīgu atrisināšanu;

| C. | tā kā ES iedzīvotāju skaits samazinās un tiek prognozēts, ka ap 2050. gadu tas veidos tikai 5 % no pasaules iedzīvotāju skaita salīdzinājumā ar 13 % 1960. gadā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES iedzīvotāju skaits samazinās un tiek prognozēts, ka ap 2050. gadu tas veidos tikai 5 % no pasaules iedzīvotāju skaita salīdzinājumā ar 13 % 1960. gadā;

| D. | tā kā sagaidāms, ka līdz 2050. gadam Āfrikā iedzīvotāju skaita pieaugums veidos vairāk nekā pusi no pasaules iedzīvotāju skaita pieauguma — tiek prognozēts, ka šajā kontinentā atradīsies 1,3 miljardi no 2,4 miljardu cilvēku lielā pieauguma; tā kā šī izaugsmes koncentrācija dažās pasaulē nabadzīgākajās valstīs izraisīs vairākas jaunas problēmas, kas, ja tās netiks nekavējoties risinātas, radīs postošas sekas gan attiecīgajām valstīm, gan Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

D.

tā kā sagaidāms, ka līdz 2050. gadam Āfrikā iedzīvotāju skaita pieaugums veidos vairāk nekā pusi no pasaules iedzīvotāju skaita pieauguma — tiek prognozēts, ka šajā kontinentā atradīsies 1,3 miljardi no 2,4 miljardu cilvēku lielā pieauguma; tā kā šī izaugsmes koncentrācija dažās pasaulē nabadzīgākajās valstīs izraisīs vairākas jaunas problēmas, kas, ja tās netiks nekavējoties risinātas, radīs postošas sekas gan attiecīgajām valstīm, gan Eiropas Savienībai;

| E. | tā kā tiek prognozēts, ka līdz 2050. gadam Ķīna, ASV un Indija varētu būt pasaules vadošās ekonomikas, kurām būs vēl lielāka politiskā nozīme, bet ilgtermiņa ekonomiskā un politiskā nozīmīguma pārdalē neviena no ES dalībvalstīm neierindosies starp pasaules lielākajām ekonomikām, un tādējādi Eiropas Savienība saskarsies ar pašos pamatos mainītu līdzsvaru pasaulē, kas liks no jauna pielikt pūles, lai uzlabotu pastāvošās globālās pārvaldības institūcijas; |
| --- | --- |

E.

tā kā tiek prognozēts, ka līdz 2050. gadam Ķīna, ASV un Indija varētu būt pasaules vadošās ekonomikas, kurām būs vēl lielāka politiskā nozīme, bet ilgtermiņa ekonomiskā un politiskā nozīmīguma pārdalē neviena no ES dalībvalstīm neierindosies starp pasaules lielākajām ekonomikām, un tādējādi Eiropas Savienība saskarsies ar pašos pamatos mainītu līdzsvaru pasaulē, kas liks no jauna pielikt pūles, lai uzlabotu pastāvošās globālās pārvaldības institūcijas;

| F. | tā kā jaunā pasaules kārtība kļūst aizvien asimetriskāka un pēdējo desmit gadu laikā ietekmi ir paplašinājuši neskaitāmi nevalstiski dalībnieki, sākot ar NVO, kas aizstāv cilvēktiesības, godīgu tirdzniecību un dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, starptautiskajām korporācijām, kas ietekmē valdību politiku, un beidzot ar sociālo mediju aktīvistiem, kas aicina veikt demokrātiskas pārmaiņas; tā kā starptautiskas noziedzīgas organizācijas un teroristu organizācijas mēģina pārkāpt demokrātijas principus; tā kā, neraugoties uz to, ka aizvien vairāk tiek apšaubīts Eiropai tik svarīgais multilaterālisms, neviens no jaunajiem valstiskajiem vai nevalstiskajiem dalībniekiem nespēj nākt klajā ar citu neapstrīdāmu pasaules redzējumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā jaunā pasaules kārtība kļūst aizvien asimetriskāka un pēdējo desmit gadu laikā ietekmi ir paplašinājuši neskaitāmi nevalstiski dalībnieki, sākot ar NVO, kas aizstāv cilvēktiesības, godīgu tirdzniecību un dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, starptautiskajām korporācijām, kas ietekmē valdību politiku, un beidzot ar sociālo mediju aktīvistiem, kas aicina veikt demokrātiskas pārmaiņas; tā kā starptautiskas noziedzīgas organizācijas un teroristu organizācijas mēģina pārkāpt demokrātijas principus; tā kā, neraugoties uz to, ka aizvien vairāk tiek apšaubīts Eiropai tik svarīgais multilaterālisms, neviens no jaunajiem valstiskajiem vai nevalstiskajiem dalībniekiem nespēj nākt klajā ar citu neapstrīdāmu pasaules redzējumu;

| G. | tā kā globalizācijas rezultātā ir palielinājusies savstarpējā atkarība un Pekinā vai Vašingtonā pieņemti lēmumi tiešā veidā ietekmē mūsu dzīvi; tā kā savstarpējā atkarība savukārt ir likusi globālajai sabiedrībai apzināties to, ka transnacionālo problēmu novēršanai ir vajadzīgi transnacionāli risinājumi un daudzpusējas organizācijas, kas uzlabotu globālo pārvaldību; |
| --- | --- |

G.

tā kā globalizācijas rezultātā ir palielinājusies savstarpējā atkarība un Pekinā vai Vašingtonā pieņemti lēmumi tiešā veidā ietekmē mūsu dzīvi; tā kā savstarpējā atkarība savukārt ir likusi globālajai sabiedrībai apzināties to, ka transnacionālo problēmu novēršanai ir vajadzīgi transnacionāli risinājumi un daudzpusējas organizācijas, kas uzlabotu globālo pārvaldību;

| H. | tā kā gandrīz viena ceturtā daļa pasaules iedzīvotāju dzīvo nestabilās valstīs vai sabiedrībās; tā kā tās aizvien biežāk kļūst par labvēlīgu vidi sociālekonomiskai nevienlīdzībai, kas kopā ar klimata pārmaiņām nekavējoties apdraud stabilitāti, demokrātiju un mieru; |
| --- | --- |

H.

tā kā gandrīz viena ceturtā daļa pasaules iedzīvotāju dzīvo nestabilās valstīs vai sabiedrībās; tā kā tās aizvien biežāk kļūst par labvēlīgu vidi sociālekonomiskai nevienlīdzībai, kas kopā ar klimata pārmaiņām nekavējoties apdraud stabilitāti, demokrātiju un mieru;

| I. | tā kā ES tiekšanos uz pasaules līderes lomu un ietekmi kavē finanšu krīzes sekas, nepieredzētās migrācijas un bēgļu krīzes pārvaldība, augošais eiroskepticisms, pie mūsu robežām vērojamo krīžu skaita palielināšanās, konsekventas ārpolitikas trūkums, aizvien skeptiskākais Eiropas sabiedrības viedoklis par spēka izrādīšanu ārpus mūsu robežām un faktiskas ES stratēģiskās autonomijas trūkums, un tā rezultātā ir radusies tendence uz notikumiem reaģēt, nevis tos veidot; tā kā regulatīvo standartu ziņā ES tomēr saglabā vadošo pozīciju pasaulē; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES tiekšanos uz pasaules līderes lomu un ietekmi kavē finanšu krīzes sekas, nepieredzētās migrācijas un bēgļu krīzes pārvaldība, augošais eiroskepticisms, pie mūsu robežām vērojamo krīžu skaita palielināšanās, konsekventas ārpolitikas trūkums, aizvien skeptiskākais Eiropas sabiedrības viedoklis par spēka izrādīšanu ārpus mūsu robežām un faktiskas ES stratēģiskās autonomijas trūkums, un tā rezultātā ir radusies tendence uz notikumiem reaģēt, nevis tos veidot; tā kā regulatīvo standartu ziņā ES tomēr saglabā vadošo pozīciju pasaulē;

| J. | tā kā rietumu demokrātiskajās valstīs aizvien izteiktāka kļūst neaizsargātība, protekcionisms un vēršanās uz sevi un laikā, kad vienīgais efektīvais globālu jautājumu risināšanas veids ir daudzpusēja sadarbība, valda tieksme nonākt galējībās; tā kā tādas lielvaras kā Ķīna un Krievija mēģina šo vakuumu aizpildīt un cenšas pretoties uz starptautisko tiesību pamata veidotajai pastāvošajai globālajai pārvaldībai, nevis pieņemt to; tā kā minētajām valstīm ir atšķirīga pieeja attīstības sadarbībai, kas nav saistīta ar tiesiskuma uzlabošanu vai citām uz demokrātiju vērstām reformām; |
| --- | --- |

J.

tā kā rietumu demokrātiskajās valstīs aizvien izteiktāka kļūst neaizsargātība, protekcionisms un vēršanās uz sevi un laikā, kad vienīgais efektīvais globālu jautājumu risināšanas veids ir daudzpusēja sadarbība, valda tieksme nonākt galējībās; tā kā tādas lielvaras kā Ķīna un Krievija mēģina šo vakuumu aizpildīt un cenšas pretoties uz starptautisko tiesību pamata veidotajai pastāvošajai globālajai pārvaldībai, nevis pieņemt to; tā kā minētajām valstīm ir atšķirīga pieeja attīstības sadarbībai, kas nav saistīta ar tiesiskuma uzlabošanu vai citām uz demokrātiju vērstām reformām;

| K. | tā kā Kopīgais visaptverošais rīcības plāns (JCPOA) ar Irānu ir būtisks daudzpusējs sasniegums virzībā uz stabilitāti un mieru Tuvajos Austrumos; tā kā prezidenta Donalda Trampa lēmums izstāties no JCPOA un noteikt sekundāras sankcijas Eiropas uzņēmumiem, kas veic likumīgus darījumus ar Irānu, izraisa dziļu nožēlu un apdraud Eiropas ekonomisko suverenitāti, tādējādi akcentējot ES problemātisko situāciju, ko rada paļaušanās uz tirdzniecības sistēmu, kuras pamatā ir dolārs; tā kā ES un dalībvalstis ir atkārtoti apstiprinājušas apņemšanos īstenot JCPOA un ir veikušas pasākumus, lai aizsargātu Eiropas leģitīmās ekonomiskās intereses; |
| --- | --- |

K.

tā kā Kopīgais visaptverošais rīcības plāns (JCPOA) ar Irānu ir būtisks daudzpusējs sasniegums virzībā uz stabilitāti un mieru Tuvajos Austrumos; tā kā prezidenta Donalda Trampa lēmums izstāties no JCPOA un noteikt sekundāras sankcijas Eiropas uzņēmumiem, kas veic likumīgus darījumus ar Irānu, izraisa dziļu nožēlu un apdraud Eiropas ekonomisko suverenitāti, tādējādi akcentējot ES problemātisko situāciju, ko rada paļaušanās uz tirdzniecības sistēmu, kuras pamatā ir dolārs; tā kā ES un dalībvalstis ir atkārtoti apstiprinājušas apņemšanos īstenot JCPOA un ir veikušas pasākumus, lai aizsargātu Eiropas leģitīmās ekonomiskās intereses;

| L. | tā kā ISIS, Al-Qaeda un citas starptautiskas teroristu organizācijas joprojām nopietni apdraud Eiropu un citas pasaules valstis; |
| --- | --- |

L.

tā kā ISIS, Al-Qaeda un citas starptautiskas teroristu organizācijas joprojām nopietni apdraud Eiropu un citas pasaules valstis;

| M. | tā kā Eiropas drošības pamatā ir mērķis panākt vienotu stratēģisko autonomiju, kā norādīts Eiropas Savienības globālajā stratēģijā; tā kā vērienīga, paļāvību raisoša un efektīva ārpolitika ir jāatbalsta ar pienācīgiem finanšu resursiem un līdzekļiem un tās pamatā jābūt saskaņotai, savlaicīgai un konsekventai dalībvalstu pieejai, |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas drošības pamatā ir mērķis panākt vienotu stratēģisko autonomiju, kā norādīts Eiropas Savienības globālajā stratēģijā; tā kā vērienīga, paļāvību raisoša un efektīva ārpolitika ir jāatbalsta ar pienācīgiem finanšu resursiem un līdzekļiem un tās pamatā jābūt saskaņotai, savlaicīgai un konsekventai dalībvalstu pieejai,

| 1. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir pienācis laiks pašai uzņemties atbildību par savu likteni; uzskata, ka starptautiskajās attiecībās ES būtu jākļūst par pilnvērtīgu, suverēnu politisku un ekonomisku spēku, kas palīdz atrisināt konfliktus visā pasaulē un veido globālo pārvaldību; tādēļ uzsver, ka ir vajadzīga patiesi kopēja Eiropas ārpolitika un drošības politika, kuras pamatā ir stratēģiskā autonomija un tās integrācija, tostarp arī spēju ziņā, rūpniecības un operāciju jomā, lai veicinātu mūsu kopīgās intereses, kā arī principus un vērtības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ir pārliecināts, ka neviena ES dalībvalsts nespēj pati saviem spēkiem efektīvi reaģēt uz mūsdienu globālajām problēmām; uzskata, ka, apkopojot spēkus ES satvarā, dalībvalstis var ietekmēt norises pasaules arēnā, kas citkārt tām nebūtu pa spēkam; pauž pārliecību, ka 28 dalībvalstis, kas strādā pie tā, lai nonāktu pie saskaņotām un vienotām nostājām, un pārstāv 500 miljonus iedzīvotāju, kopā rada lielāku svaru starptautiskajās sarunās, cilvēktiesību un pārskatatbildības veicināšanā un starptautisko noteikumu un politikas, demokrātijas, vides, sociālo un ekonomikas standartu pieņemšanā; turklāt uzskata, ka ES sociālā modeļa aizsardzībā globalizācija var radīt ES iedzīvotājiem iespējas, nevis apdraudējumu, un Eiropas un valstu vadītājiem par šīm iespējām ir jāinformē skaidri un pozitīvi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis par prioritāti pārāk bieži nosaka savas nacionālās intereses neatkarīgi no tā, kādas sekas tas var radīt Eiropas līmenī, un tādējādi apdraud ES kā pasaules līmeņa dalībnieces vienotību, saskaņotību, efektivitāti un tādējādi arī uzticamību; prasa nodrošināt labāku ES un tās dalībvalstu atbildības sadalījumu, lielāku solidaritāti un ciešāku koordināciju; atgādina, ka Savienības ārējās politikas nostādnēm ir jābūt saskaņotām savā starpā un ar citām politikas jomām, kam piemīt ārēja dimensija, kā arī tās būtu jākoordinē ar starptautiskajiem partneriem; uzskata, ka laba dalībvalstu sadarbība ir būtiska mūsu demokrātijas, kopējo vērtību, brīvības un sociālo un vides standartu aizsargāšanā; uzsver nepieciešamību paplašināt sadarbību starp dalībvalstīm, partnervalstīm un starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka, uztverot 28 dalībvalstis kā vienotu veselumu, ES ir pasaulē lielākā ekonomika, kas aptver vairāk nekā pusmiljardu iedzīvotāju, un ka euro ir otra svarīgākā rezerves valūta; uzsver, ka, ņemot vērā ES iestāžu un dalībvalstu kopīgo ieguldījumu, ES ir arī pasaulē vadošā attīstības palīdzības sniedzēja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka Eiropas pieeju ārējām attiecībām raksturo:






  — | vispārēju vērtību, piemēram, miera, demokrātijas, līdztiesības, tiesiskuma un cilvēktiesību un pamatbrīvību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanas, veicināšana un aizsardzība; |
| --- | --- | --- |

5.

—

vispārēju vērtību, piemēram, miera, demokrātijas, līdztiesības, tiesiskuma un cilvēktiesību un pamatbrīvību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanas, veicināšana un aizsardzība;

| — | apņemšanās ievērot multilaterālismu un uz noteikumiem balstītu starptautisko kārtību, kā atbalstu izmantojot ANO sistēmu un tādas reģionālās organizācijas kā EDSO; |
| --- | --- |

—

apņemšanās ievērot multilaterālismu un uz noteikumiem balstītu starptautisko kārtību, kā atbalstu izmantojot ANO sistēmu un tādas reģionālās organizācijas kā EDSO;

| — | uzsvars uz konfliktu novēršanu un pārvaldību, starpniecību, konfliktu mierīgu atrisināšanu, miera veidošanu un institucionālo attīstību; |
| --- | --- |

—

uzsvars uz konfliktu novēršanu un pārvaldību, starpniecību, konfliktu mierīgu atrisināšanu, miera veidošanu un institucionālo attīstību;

| — | ilgtspējīgas attīstības, palīdzības un ekonomiskās sadarbības, taisnīgas tirdzniecības, klimatam labvēlīgu nolīgumu un alternatīvu enerģijas avotu izmantošanas veicināšana; |
| --- | --- |

—

ilgtspējīgas attīstības, palīdzības un ekonomiskās sadarbības, taisnīgas tirdzniecības, klimatam labvēlīgu nolīgumu un alternatīvu enerģijas avotu izmantošanas veicināšana;

| 6. | uzsver, ka ES būtu jāturpina ievērot Līgumos nostiprinātos demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma principus; uzsver, ka ir svarīgi izvērtēt to, vai šo principu popularizēšana trešās valstīs ir bijusi veiksmīga, un apzināt jomas, kurās vajadzīgi papildu uzlabojumi; uzsver, ka ES kā šo principu ievērošanas popularizētāja savu reputāciju var saglabāt tikai tad, ja tā nodrošinās, ka šie konkrētie principi tiek aizsargāti un ievēroti visās tās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina arī apsvērt iespēju piemērot principu “mazāk par mazāk” attiecībā uz tām valstīm, kurās pasliktinās situācija pārvaldības, demokrātijas un cilvēktiesību jomā; uzskata, ka ES būtu efektīvāk jāizmanto savi ārpolitikas instrumenti, tostarp tādi tirdzniecības un attīstības instrumenti kā divpusējie nolīgumi ar trešām valstīm, ja tiek pārkāpti demokrātijas standarti un cilvēktiesības, jo īpaši nodrošinot, ka netiek ratificēts neviens nolīgums, kamēr nav panākta cilvēktiesību kritēriju ievērošana; aicina ES un dalībvalstis pieņemt neizskaidrojamas bagātības orderus, lai cīnītos pret korupciju trešās valstīs; atgādina, ka ekonomiskās sankcijas ir spēcīgs piespiedu diplomātijas līdzeklis; norāda, ka dažos gadījumos attiecībā uz Parlamenta pieņemtajām ārpolitikas nostājām netiek paredzēta turpmāka rīcība Savienības līmenī, un uzstāj, ka Padomei un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) tām būtu jāpievērš lielāka uzmanība; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina EĀDD, Komisiju, Padomi un dalībvalstis rīkoties stratēģiski, īstenojot integrētu pieeju un izmantojot visus rīcībā esošos līdzekļus, tostarp tirdzniecību, attīstību, diplomātiskus, civilus un militārus kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) instrumentus, kā arī stratēģisko komunikāciju un publisko diplomātiju, lai stiprinātu ES ģeopolitisko ietekmi un kopējo tēlu pasaulē un aizsargātu tās intereses, tostarp stiprinot ES ekonomisko suverenitāti un stratēģisko autonomiju; uzsver, ka papildu nozīme šajā procesā var būt diplomātijai vides, kultūras, akadēmiskās darbības jomā un cita veida alternatīvajai diplomātijai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prasa nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) (2021–2027) paredzēt atbilstīgus finanšu resursus ES ārējai darbībai un prasa, lai Eiropas Savienība koncentrētu savus resursus uz stratēģisko prioritāšu īstenošanu; atgādina par ES ārējās finansēšanas instrumentu svarīgo nozīmi ES ārpolitikas interešu veicināšanā; uzsver to, ka ir svarīgi stiprināt ārējās finansēšanas instrumentu saskaņotību, efektivitāti, reaģētspēju un elastību; uzsver, ka instrumentu uzraudzībā un stratēģiskajā vadībā ir pienācīgi jāiesaista Parlaments; uzskata, ka problemātisko situāciju palielināšanās ES kaimiņreģionos un citviet pasaulē liecina par to, ka ārējai darbībai ir vajadzīgs ievērojami lielāks apropriāciju apmērs un ir ievērojami jāpastiprina civilās KDAP misijas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina EĀDD izstrādāt uz jautājumiem balstītas koalīcijas ar līdzīgi domājošām valstīm, atbalstīt un veicināt uz noteikumiem balstītu starptautisku kārtību, multilaterālismu un brīvu un godīgu tirdzniecību un censties rast kolektīvus risinājumus globālām problēmām, tostarp izmaiņām varas līdzsvarā; aicina EĀDD iesaistīties sadarbībā ar jaunajām lielvarām tādu globālo sabiedrisko labumu kā miers un drošība nodrošināšanā, tostarp kopīgiem spēkiem veicot krīzes pārvarēšanas un pārvaldības operācijas visā pasaulē un strādājot pie klimata pārmaiņu mazināšanas, tostarp dabas resursu, tīra gaisa, ūdens un nepiesārņotas zemes ilgtspējīgas apsaimniekošanas, kā arī cilvēktiesību un finansiālās stabilitātes aizsardzības un sekmēšanas; atgādina par parlamentāro attiecību nozīmi šo mērķu atbalstīšanā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nosoda to, ka Krievija atkārtoti izmanto savas veto tiesības ANO Drošības padomē, un uzskata, ka tas iedragā starptautiskos centienus nodrošināt mieru un atrisināt konfliktus; norāda, ka politiskie strupceļi ANO Drošības padomē kavē starptautiskās sabiedrības rīcību un neļauj atrisināt krīzi; atkārtoti aicina dalībvalstis atbalstīt Drošības padomes sastāva un darbības reformas; uzsver, ka ES ir apņēmusies stiprināt ANO starptautisko lomu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka ES ir bijusi svarīga loma ārpolitikas krīžu pārvarēšanā un atrisināšanā, proti, gadījumos, kad dažas dalībvalstis ir uzņēmušās vadību Savienības kā vienota kopuma pārraudzībā, piemēram, Normandijas formāta gadījumā vai ES3+3 sarunās ar Irānu; uzskata, ka, ilgtermiņā cenšoties pastiprināt drošību un sadarbību aizsardzības jomā, atbilstīgos gadījumos izveidotās ad hoc dalībvalstu koalīcijas, kas var iejaukties, ātri reaģējot uz starptautiskām krīzēm, īstermiņā varētu padarīt ES ārējo darbību elastīgāku un reaģētspējīgāku mainīgo situāciju risināšanā, samazinot spiedienu, ko rada nepieciešamība panākt dalībvalstu vispārēju vienprātību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē ES, tostarp tās civilo un militāro KDAP misiju, pieaugošo nozīmi miera uzturēšanā, konfliktu novēršanā, starptautiskās drošības un pēckonflikta atjaunošanas stiprināšanā, lai nodrošinātu ilgstošu mieru; atgādina, ka konfliktu risināšana ir guvusi lielākus panākumus gadījumos, kad oficiāla loma šajā procesā ir atvēlēta sievietēm, un prasa palielināt sieviešu līdzdalību šādās misijās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | saprot, ka apdraudējuma tuvums nosaka politikas prioritātes; tomēr aicina visas dalībvalstis ievērot Līgumos nostiprināto solidaritātes principu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 80. pants) un veikt nepieciešamos pasākumus, lai reaģētu uz migrācijas krīzi tieši tāpat, kā tas notika, kad visas dalībvalstis solidāri reaģēja uz problēmām, ko radīja pašpārliecinātās Krievijas rīcība un Ķīnas darbības ekonomikas un drošības jomā; turklāt uzskata, ka pašreizējā krīze ir pārbaudījusi dalībvalstu gribu efektīvāk sadarboties, lai risinātu kopējas problēmas; prasa piešķirt konflikta skartajiem iedzīvotājiem papildu humāno palīdzību un atbalstu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka saikne starp iekšējo un ārējo drošību kļūst aizvien ciešāka; uzsver, ka ir jāstiprina ES iekšējā izturētspēja pret ārējo iejaukšanos un jāizveido kopīga stratēģija ar starptautiskajiem partneriem attiecībā uz kritisku infrastruktūru un mūsu demokrātijas pamata institūciju un iezīmju aizsardzību; atbalsta Komisiju un PV/AP, kas riska samazināšanas stratēģijas satvarā turpina uzlabot ES izturētspēju pret teroristu uzbrukumiem, jo īpaši džihādistu terorismu, kas pašlaik ir viena no galvenajām sabiedrības drošības problēmām Eiropas Savienībā, radikalizāciju, neatbilstīgu migrāciju, ķīmisko ieroču atkārtotu izmantošanu, propagandu, tiešsaistes un bezsaistes dezinformācijas kampaņām, Krievijas mēģinājumiem veikt kiberuzbrukumus un iejaukties vēlēšanu un referendumu kampaņās un citiem hibrīddraudiem, pret kuriem ir nepieciešams vērsties ātri, apņēmīgi un koordinēti; uzsver, ka būtu jāveic visi iespējamie pasākumi, lai novērstu jebkādu iejaukšanos Eiropas Parlamenta 2019. gada vēlēšanās; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver to, ka transatlantiskā partnerība šobrīd saskaras ar daudzām problēmām un traucējumiem, taču tā joprojām ir neaizvietojams garants drošībai un labklājībai abās Atlantijas okeāna pusēs; pauž nožēlu par ASV pakāpenisko atkāpšanos no daudzpusējas, uz noteikumiem balstītas pasaules kārtības, proti, tās atturēšanos iesaistīties Parīzes nolīgumā, JCPOA, Klusā okeāna valstu partnerības (TPP) nolīgumā un ANO Cilvēktiesību padomē, un to, ka tā ir apturējusi finansējumu UNRWA un dažādām ANO aģentūrām un daudzpusējiem forumiem, kā arī miera uzturēšanas operācijām un vērsusies pret Starptautisko Krimināltiesu (SKT); aicina ES, reaģējot uz šādiem lēmumiem, izrādīt vienotību, stingrību un samērīgumu, atkārtoti apliecināt pilnīgu atbalstu JCPOA, nodrošināt taustāmus ekonomiskos rezultātus sadarbībā ar Irānu un aizsargāt Eiropas uzņēmumus, kas veic ieguldījumus Irānā, pret ASV sankcijām; turklāt prasa, lai ES pastiprinātu centienus saistībā ar diplomātiju klimata pārmaiņu jomā un iekļautu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos nosacījumus par Parīzes nolīguma ievērošanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ieguldījumi Rietumbalkānu reģiona stabilitātē un pārticībā joprojām būtu jānosaka par Eiropas Savienības galveno prioritāti; atkārtoti norāda, ka Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvas rezultātam jābūt pilnīgai iesaistīto valstu dalībai ar nosacījumu, ka ir izpildīti visi kritēriji; uzsver, ka paplašināšanās process ir balstīts uz nopelniem, tā pamatā ir strikti un taisnīgi nosacījumi, kas atbilst stingrai Kopenhāgenas kritēriju piemērošanai, un tas nedrīkst būt atkarīgs ne no kā cita kā vien katras atsevišķas valsts sasniegtajiem konkrētajiem rezultātiem tādās jomās kā korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, pārredzamība un tiesu neatkarība; atkārtoti norāda, ka šajā procesā liela nozīme ir uz noteikumiem balstītas, sadarbīgas starptautiskās politiskās un ekonomiskās kārtības izveidei vajadzīgo reformu veicināšanai, galveno uzmanību pievēršot tiesiskumam, cilvēktiesību, jo īpaši minoritāšu tiesību, ievērošanai, samierināšanai un labām kaimiņu attiecībām, drošībai un migrācijai, sociālekonomiskajai un ilgtspējīgai attīstībai, transporta un enerģētikas savienojumiem, vides aizsardzībai un digitālajai programmai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzīst austrumu kaimiņvalstu stabilitātes nozīmi Savienības stabilitātes nodrošināšanā un mudina veidot aizvien ciešākas attiecības ar Austrumu partnerību; aicina Komisiju un EĀDD kā stimulu demokrātisku reformu veicināšanai un Eiropas noteikumu un standartu pieņemšanai turpināt pielietot ES transformatīvo spēku pie tās austrumu robežām, stiprināt ekonomiskās un savienojamības saites, izmantot tirdzniecības un asociācijas nolīgumus, piekļuvi vienotajam tirgum un ciešākus tiešos personiskos sakarus, tostarp ar vīzu režīma atvieglošanu un liberalizāciju gadījumos, kad ir izpildītas visas prasības; turklāt aicina EĀDD uzraudzīt demokrātijas procesus tuvākajās kaimiņvalstīs un nodrošināt, ka demokrātijas progress netiek apturēts vai pavērsts pretējā virzienā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkārtoti pauž ES apņemšanos atbalstīt partnervalstu suverenitāti, neatkarību un teritoriālo integritāti; uzsver, ka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, normām un principiem ir jārisina visi iesaldētie konflikti, lai palielinātu atbalstu konflikta skartajiem iedzīvotājiem, iekšzemē pārvietotām personām un bēgļiem un pretotos trešo valstu, jo īpaši Krievijas, destabilizācijas mēģinājumiem; atkārtoti nosoda Krievijas veikto nelikumīgo Krimas aneksiju un militāro intervenci Ukrainas austrumos; prasa turpināt pielikt pūles, lai nodrošinātu Minskas vienošanās īstenošanu, un prasa pagarināt ES sankcijas pret Krieviju līdz brīdim, kad tā ievēros vienošanos; turklāt nosoda pastāvīgo militarizāciju un drošības un humanitārās situācijas pasliktināšanos okupētajās Gruzijas teritorijās Abhāzijā un Dienvidosetijā un aicina Krieviju pildīt saistības, kas izriet no vienošanās par karadarbības pārtraukšanu, kura ar ES starpniecību tika pieņemta 2008. gadā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka Vidusjūra ir robeža starp visnevienlīdzīgākajiem reģioniem pasaulē; atkārtoti uzsver steidzamo vajadzību veicināt taisnīgu ekonomikas un sociālo attīstību Vidusjūras dienvidu reģionā un Subsahāras Āfrikā un palīdzēt valstīm novērst nestabilitātes pamatcēloņus, piemēram, bruņotus konfliktus, nedemokrātisku un neefektīvu pārvaldību, korupciju un klimata pārmaiņas, radot vietējas ekonomikas iespējas, jo īpaši jauniešiem un sievietēm un jo īpaši migrantu izcelsmes valstīs, sadarbojoties ar attiecīgajiem dalībniekiem vietējā līmenī un iesaistot vietējās kopienas; šajā sakarībā ņem vērā Komisijas priekšsēdētāja Ž. K. Junkera ierosinājumu veidot jaunu Eiropas un Āfrikas aliansi ilgtspējīgu ieguldījumu un darbvietu jomā un viņa iniciatīvu apvienot dažādos Eiropas un Āfrikas tirdzniecības nolīgumus vienā abu kontinentu brīvās tirdzniecības nolīgumā, kurš var nodrošināt panākumus tikai tad, ja šī partnerība ekonomikas jomā tiek veidota kā divu līdzvērtīgu dalībnieku partnerība un ir iespējams radīt efektīvu, uzņēmējdarbībai un investīcijām labvēlīgu vidi; tādēļ mudina ES izmantot citus EKP instrumentus, lai vēl vairāk intensificētu sadarbību starp Savienību, dienvidu kaimiņreģiona partnervalstīm un galvenajiem reģionālajiem dalībniekiem tādos reģionālos jautājumos kā laba pārvaldība, drošība, enerģētika un cīņa pret klimata pārmaiņām; atkārtoti pauž atbalstu ES KDAP stabilizācijas zonai un aicina to nostiprināt; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ES ir jāuzņemas vadošā loma Tuvajos Austrumos un Persijas līča reģionā, apņēmīgi izmantojot maigo varu un pilnībā īstenojot visus pastāvošos asociācijas nolīgumus; pauž dziļu nožēlu par ASV valdības lēmumu pārcelt ASV vēstniecību Izraēlā no Telavivas uz Jeruzalemi; prasa, lai ES būtu virzītājspēks patiesa miera procesa atjaunošanā Tuvajos Austrumos, par mērķi nosakot divu valstu risinājumu; atkārtoti apstiprina to, ka saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2254 ANO vadītajam Ženēvas procesam ir svarīgākā nozīme Sīrijas konflikta risināšanā; pauž nosodījumu par Krievijas un Irānas atbalstu B. Asada režīmam un viņa kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci un prasa ES un tās dalībvalstīm veikt visu, kas ir to spēkos, lai izbeigtu pret Sīrijas iedzīvotājiem vērstos noziegumus un — vēl jo vairāk — ķīmisko ieroču izmantošanu pret viņiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nosoda visu iesaistīto pušu smagos starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumus Jemenā, tostarp Saūda Arābijas vadītās koalīcijas un hūsītu nemiernieku neselektīvos uzbrukumus civiliedzīvotājiem; prasa nekavējoties atcelt Jemenas blokādi un aicina visas konfliktā iesaistītās puses atsākt dialogu ANO aizbildnībā un censties panākt noturīgu pamieru; atzinīgi vērtē Vācijas, Dānijas un Somijas valdības lēmumu apturēt ieroču pārdošanu Saūda Arābijai; prasa piemērot ES mēroga sankcijas pret tiem, kas atbildīgi par Saūda Arābijas žurnālista Jamal Khashoggi noslepkavošanu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka reģionālās drošības stiprināšanai Indijas un Klusā okeāna reģionā ir izšķiroša nozīme ES un tās dalībvalstu interesēs; lai nosargātu reģionālo drošību, aicina visas iesaistītās puses reģionā ar miermīlīgiem līdzekļiem atrisināt domstarpības un atturēties no vienpusējām darbībām nolūkā mainīt status quo, tostarp Austrumķīnas un Dienvidķīnas jūrā; mudina ātri atsākt Ķīnas un Taivānas divpusējās sarunas un atkārtoti pauž atbalstu Taivānas nozīmīgajai līdzdalībai starptautiskajās organizācijās, mehānismos un darbībās; atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir padziļināt Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Āzijas partneru attiecības, un mudina turpināt ekonomisko un diplomātisko sadarbību un sadarbību drošības jomā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pēc nesenajām prezidenta un parlamenta vēlēšanām Latīņamerikā atkārtoti apstiprina savu apņemšanos turpināt veidot ciešas attiecības ar šī reģiona valstīm un veicināt demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību aizsardzību kā pamatu ciešākai integrācijai un sadarbībai; pauž nopietnas bažas par demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma neievērošanu Kubā, Nikaragvā un Venecuēlā; ar bažām norāda uz vēlēšanu norisēm Brazīlijā un pauž cerību, ka jaunā valdība saglabās virzību uz demokrātiju un tiesiskumu; atzinīgi vērtē visu Kolumbijas miera procesā iesaistīto pušu centienus; atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu šim miera procesam un tā efektīvai īstenošanai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka ar maigo varu un institucionālo attīstību, lai cik svarīgas tās arī nebūtu, nepietiek, lai ietekmētu pasauli, kurā aizvien lielāku nozīmi gūst spēka politika un stingrā vara; uzskata, ka ES ārpolitikas efektivitāte galu galā lielā mērā būs atkarīga no stingrās un maigās varas instrumentu efektīvas kombinācijas, tostarp atklāta dialoga, tās spējas rādīt piemēru un tās atbalstam izmantojamiem resursiem un spējām, tostarp pietiekamiem finanšu resursiem, efektīva multilaterālisma, maigās varas un ticamas stingrās varas kombinācijas, militāro spēju apvienošanas un dalībvalstu gatavības nodot lēmumu pieņemšanu šajā jomā, kā arī sadarboties ar NATO dalībvalstīm un citām līdzīgi domājošām valstīm; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē ciešāku ES dalībvalstu sadarbību aizsardzības jomā un pasākumus, kas veikti, lai palielinātu ES militāro autonomiju, proti, ES militārajām apmācības misijām paredzētā Eiropas vienotā vadības centra izveidi Briselē un šķēršļu likvidēšanu ES kaujas grupu izvietošanā; uzskata, ka pastāvīgās strukturētās sadarbības (PESCO) izveide aizsardzības projektu īstenošanai un koordinētā ikgadējā pārskata par aizsardzību (CARD) ieviešana palīdzēs dalībvalstīm padziļināt sadarbību aizsardzības jomā un efektīvāk tērēt aizsardzības budžetu; atzinīgi vērtē PV/AP priekšlikumu par Eiropas Miera nodrošināšanas fondu un jauno satvaru civilajām KDAP misijām, kā arī apņemšanos turpināt darbu pie militārās mobilitātes nodrošināšanas, lai veicinātu Eiropas stratēģiskās autonomijas sasniegšanu, tostarp izmantojot Eiropas intervences iniciatīvu; uzskata, ka spēcīgas aizsardzības rūpniecības attīstība stiprina ES tehnoloģisko neatkarību, tostarp veicinot kiberdrošības ražojumu vienoto tirgu, attiecībā uz kuru ir jāpalielina ES spējas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata, ka spēja nosūtīt civilos ekspertus un militāros spēkus uz konfliktu vietām visā pasaulē, lai veicinātu mieru un stabilitāti, ir būtisks priekšnoteikums tam, lai kļūtu par ticamu politisku spēku, kas spēj strukturēt bruņoto konfliktu novēršanu, miera līgumu izpildi un nestabilo pēckonflikta situāciju stabilizāciju; aicina EĀDD un dalībvalstis attīstīt pietiekamas civilās un militārās spējas, aptverot visu zemes, gaisa, kosmosa, jūras un kiberiespēju klāstu, un strādāt pie juridiski saistoša instrumenta par pilnīgi autonomu ieroču sistēmām, lai aizstāvētu Līgumā noteiktos mērķus; uzsver Eiropas Savienības un NATO pašreizējās sadarbības nozīmi, kā uzsvērts ES globālajā stratēģijā un ES un NATO kopīgajā deklarācijā; uzsver, ka, turpinot veidot aizsardzības savienību, būtu jāpapildina ES ārējo attiecību mērķi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka jaunu formātu, piemēram, ES Drošības padomes, izstrāde, ko atbalstīja kanclere Angela Merkele un prezidents Emanuēls Makrons, un jauni veidi, kā nodrošināt ciešāku koordināciju Eiropas Savienībā un ar starptautiskajām iestādēm, varētu veicināt efektīvāku lēmumu pieņemšanas procesu KĀDP jomā; uzskata, ka vienlaikus ar šo struktūru izveidi ir jāattīsta mehānismi to demokrātiskas kontroles nodrošināšanai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atbalsta Eiropas Savienībā notiekošās debates par jaunajiem formātiem, tostarp Komisijas priekšsēdētāja Ž. K. Junkera priekšlikumu, ar kuru viņš nāca klajā savā 2018. gada 12. septembra runā par stāvokli Savienībā, noteiktās KĀDP jomās, kurās šobrīd saskaņā ar Līgumiem ir nepieciešama vienprātība, proti, jomās, kas saistītas ar cilvēktiesību jautājumiem, sankcijām un civilajām misijām, pāriet uz kvalificēta vairākuma balsošanu; mudina dalībvalstis izpētīt iespējas, kā KĀDP un KDAP jomā varētu rīkoties efektīvāk; uzskata, ka, izmantojot kvalificēta vairākuma balsošanu, ES varētu rīkoties apņēmīgāk, ātrāk un efektīvāk; aicina Eiropadomi sākt šo iniciatīvu, izmantojot pārejas klauzulu (LES 31. panta 3. punkts); plašāku debašu satvarā par kvalificēta balsu vairākuma izmantošanu ES politikas jomās mudina Eiropadomi apsvērt iespēju kvalificēta vairākuma balsošanu paplašināt, piemērojot to citās KĀDP jomās; atzīst nepieciešamību meklēt radošus risinājumus turpmākai sadarbībai starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti KĀDP un KDAP jomā, ņemot vērā principus, kas noteikti Parlamenta 2018. gada 14. marta rezolūcijā par vadlīnijām ES un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvara veidošanai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  OV C 210, 3.8.2010., 1. lpp.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/91

---

P8_TA(2018)0514

Gada ziņojums par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (2018/2099(INI))

(2020/C 388/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (1),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija, 2016. gada 15. decembra, 2017. gada 22. jūnija un 2018. gada 28. jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija, 2016. gada 15. decembra, 2017. gada 22. jūnija un 2018. gada 28. jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku,

| — | ņemot vērā tā 2018. gada 12. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2018. gada 12. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 25. novembra, 2014. gada 18. novembra, 2015. gada 18. maija, 2016. gada 27. jūnija, 2016. gada 14. novembra, 2017. gada 18. maija, 2017. gada 17. jūlija un 2018. gada 25. jūnija secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 25. novembra, 2014. gada 18. novembra, 2015. gada 18. maija, 2016. gada 27. jūnija, 2016. gada 14. novembra, 2017. gada 18. maija, 2017. gada 17. jūlija un 2018. gada 25. jūnija secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku,

| — | ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP),

| — | ņemot vērā Eiropadomes un Komisijas priekšsēdētāju un NATO ģenerālsekretāra 2016. gada 8. jūlija un 2018. gada 10. jūlija kopīgos paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes un Komisijas priekšsēdētāju un NATO ģenerālsekretāra 2016. gada 8. jūlija un 2018. gada 10. jūlija kopīgos paziņojumus,

| — | ņemot vērā kopējo 42 priekšlikumu kopumu, ko 2016. gada 6. decembrī apstiprināja ES un NATO Padomes, un 2017. gada 14. jūnija un 5. decembra progresa ziņojumus par to īstenošanu, un jauno 32 priekšlikumu kopumu, ko abas padomes apstiprināja 2017. gada 5. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopējo 42 priekšlikumu kopumu, ko 2016. gada 6. decembrī apstiprināja ES un NATO Padomes, un 2017. gada 14. jūnija un 5. decembra progresa ziņojumus par to īstenošanu, un jauno 32 priekšlikumu kopumu, ko abas padomes apstiprināja 2017. gada 5. decembrī,

| — | ņemot vērā 2017. gada 7. jūnija pārdomu dokumentu par Eiropas aizsardzības nākotni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 7. jūnija pārdomu dokumentu par Eiropas aizsardzības nākotni,

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par ES militārajām struktūrām — pašreizējais stāvoklis un turpmākās perspektīvas (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par ES militārajām struktūrām — pašreizējais stāvoklis un turpmākās perspektīvas (3),

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. septembra rezolūciju par Eiropas Kosmosa stratēģiju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. septembra rezolūciju par Eiropas Kosmosa stratēģiju (4),

| — | ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības savienību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības savienību (5),

| — | ņemot vērā 2016. gada 23. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (pamatojoties uz Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku) (6) un 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 23. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (pamatojoties uz Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku) (6) un 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (7),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. marta rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas konstitucionālajām, juridiskajām un institucionālajām sekām: Lisabonas līguma sniegtās iespējas (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. marta rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas konstitucionālajām, juridiskajām un institucionālajām sekām: Lisabonas līguma sniegtās iespējas (8),

| — | ņemot vērā 2017. gada 5. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2018. gada budžeta projektu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 5. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2018. gada budžeta projektu (9),

| — | ņemot vērā 2009. gada 10. novembrī pieņemto koncepciju par ES starpniecības un dialoga spēju stiprināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 10. novembrī pieņemto koncepciju par ES starpniecības un dialoga spēju stiprināšanu,

| — | ņemot vērā īstenošanas plānu drošības un aizsardzības jomā, ko PV/AP iesniedza 2016. gada 14. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā īstenošanas plānu drošības un aizsardzības jomā, ko PV/AP iesniedza 2016. gada 14. novembrī,

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. jūnija rezolūciju par ES un NATO attiecībām (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. jūnija rezolūciju par ES un NATO attiecībām (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 30. novembra paziņojumu “Eiropas Aizsardzības rīcības plāns” (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 30. novembra paziņojumu “Eiropas Aizsardzības rīcības plāns” (COM(2016)0950),

| — | ņemot vērā jauno aizsardzības tiesību aktu kopumu, ar ko Komisija 2017. gada 7. jūnijā iepazīstināja paziņojumā presei “Eiropa, kas aizsargā: Komisija sāk debates par virzību uz drošības un aizsardzības savienību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jauno aizsardzības tiesību aktu kopumu, ar ko Komisija 2017. gada 7. jūnijā iepazīstināja paziņojumā presei “Eiropa, kas aizsargā: Komisija sāk debates par virzību uz drošības un aizsardzības savienību”,

| — | ņemot vērā gada ziņojumu par ES globālās stratēģijas īstenošanas 2. gadu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gada ziņojumu par ES globālās stratēģijas īstenošanas 2. gadu,

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. decembra rezolūciju par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (11) un 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. decembra rezolūciju par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (11) un 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (12),

| — | ņemot vērā 2018. gada 28. martā publicēto ES Rīcības plānu par militāro mobilitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 28. martā publicēto ES Rīcības plānu par militāro mobilitāti,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus “ANO un ES Miera operāciju un krīzes pārvarēšanas stratēģiskās partnerības stiprināšana: 2019.–2021. gada prioritātes”, kas pieņemti 2018. gada 18. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus “ANO un ES Miera operāciju un krīzes pārvarēšanas stratēģiskās partnerības stiprināšana: 2019.–2021. gada prioritātes”, kas pieņemti 2018. gada 18. septembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienībai 2012. gadā piešķirto Nobela Miera prēmiju par to, ka Savienība vairāk nekā sešdesmit gadus ir palīdzējusi veicināt mieru, izlīgumu, demokrātiju un cilvēktiesības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienībai 2012. gadā piešķirto Nobela Miera prēmiju par to, ka Savienība vairāk nekā sešdesmit gadus ir palīdzējusi veicināt mieru, izlīgumu, demokrātiju un cilvēktiesības,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A8-0375/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A8-0375/2018),

| A. | tā kā dalībvalstis ir apņēmušās pakāpeniski izveidot kopējo aizsardzības politiku, kas varētu pāraugt kopīgā aizsardzībā saskaņā ar LES 42. panta noteikumiem, tādējādi stiprinot Eiropas identitāti un neatkarību, lai veicinātu mieru, drošību un progresu Eiropā un pasaulē, |
| --- | --- |

A.

tā kā dalībvalstis ir apņēmušās pakāpeniski izveidot kopējo aizsardzības politiku, kas varētu pāraugt kopīgā aizsardzībā saskaņā ar LES 42. panta noteikumiem, tādējādi stiprinot Eiropas identitāti un neatkarību, lai veicinātu mieru, drošību un progresu Eiropā un pasaulē,

Savienības stratēģiskā vide

| 1. | ņem vērā, ka ES kaimiņvalstīs un citviet uz noteikumiem balstītā pasaules kārtība arvien biežāk tiek apstrīdēta gan politiskā un militārā līmenī, gan pēdējā laikā arī tirdzniecības un ekonomikas līmenī; ņem vērā, ka papildus šīm sistēmiskajām problēmām ir vērojama arī stratēģiski nozīmīgās starptautiskās vides nemitīga pasliktināšanās — notiek starpvalstu konflikti un konflikti vienas valsts ietvaros un nākas saskarties ar vardarbību, terorismu, valsts varas disfunkciju, kiberuzbrukumiem un hibrīduzbrukumiem, kas vērsti pret mūsu sabiedrības pamatiem, kā arī ar klimata pārmaiņu sekām un dabas katastrofām; atzīst, ka uz noteikumiem balstītās starptautiskās kārtības aizsardzība, starptautisko tiesību un liberālu demokrātiju aizstāvētās vērtības būtu jāuzskata par vissvarīgāko prioritāti un attiecībā uz tām nebūtu jāpieļauj nekādi kompromisi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka šie problēmjautājumi ir pārāk plaši, lai viena valsts tos veiksmīgi varētu atrisināt pati saviem spēkiem; uzsver, ka ir svarīgi, lai ES uz šiem jautājumiem reaģētu strauji, konsekventi, efektīvi, vienoti un saskaņojot savu darbību ar sabiedrotajiem, partneriem un citām starptautiskajām organizācijām; norāda, ka kopējā drošības un aizsardzības politika (KDAP) ir viens no noderīgajiem instrumentiem daudzu šo jautājumu risināšanai, taču tas būtu jāizmanto efektīvāk un saskaņoti ar citiem ārējiem un iekšējiem instrumentiem, lai ES varētu izlēmīgi sniegt savu devumu starptautisko krīžu pārvaldībā un nodrošināt savu stratēģisko autonomiju; norāda, ka ir izveidotas KDAP institūcijas, kā arī ir izveidoti daudzi KDAP instrumenti, un mudina dalībvalstis tos nekavējoties izmantot; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka ES dalībvalstu drošība ir cieši savstarpēji saistīta; uzsver nepieciešamību noteikt riskus, kurus konstatējušas visas dalībvalstis; atzīst, ka šo problēmu sarežģītība, proti, tas, ka dažādi apdraudējumi neskar dažādas dalībvalstis vienādā mērā, rada nepieciešamību vienoties par to, kā šīs problēmas risināt kopīgiem spēkiem, ievērojot solidaritātes principu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka džihāda terorisms, kas jau skar Tuvos Austrumus, Sāhelas un Āfrikas raga reģionus, izplatās Rietumāfrikā, Centrālāzijā un Dienvidaustrumāzijā; uzsver, ka šā pastāvīgā apdraudējuma mazināšanai vajadzīga pastāvīga un efektīvi koordinēta ES līmeņa stratēģija, lai aizsargātu ES iedzīvotājus un intereses un sniegtu atbalstu skartajiem reģioniem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka Krievijas nesenās darbības un politika ir mazinājušas stabilitāti un mainījušas drošības vidi, un uzsver, ka ES un dalībvalstīm jāvienojas par lielākā mērā vienotu stratēģisko pieeju attiecībā uz Krieviju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž bažas par to, ka neiroparalītiskās vielas “Novičok” izmantošana Solsberijā 2018. gada martā bija pirmais šāda veida uzbrukums Eiropā kopš Otrā pasaules kara un ka šajā uzbrukumā gāja bojā ES iedzīvotājs; aicina Eiropadomi pieņemt ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret tiem, kuri ir atbildīgi par ķīmisko ieroču izmantošanu un izplatīšanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka Krievija joprojām īsteno okupāciju Ukrainā, ka Minskas nolīgumi, bez kuriem nav iespējama konflikta atrisināšana, nav īstenoti un ka turpinās nelikumīgā Krimas aneksija un militarizācija; pauž dziļas bažas par to, ka Krievijas pārmērīgās militārās mācības, militārās darbības, hibrīdtaktika, tostarp kiberterorisms, viltus ziņas un dezinformēšanas kampaņas, un ekonomiskā un enerģētiskā šantāža, destabilizē Austrumu partnerības valstis un Rietumbalkānus, un tiek vērsta arī pret Rietumu demokrātiskajām sabiedrībām un rada tajās arvien lielāku saspīlējumu; pauž bažas par to, ka drošības vide ap ES turpmākajos gados joprojām būs ļoti nestabila; atkārtoti norāda uz Rietumbalkānu stratēģisko nozīmi ES drošības un stabilitātes ziņā un to, ka ES politiskās saistības attiecībā uz šo reģionu ir jākoncentrē un jāpaplašina, tostarp stiprinot ES KDAP misiju mandātu; pauž stingru pārliecību, ka ir nepieciešama lielāka integrācija un koordinācija, lai pārvarētu ES neaizsargātību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka pēdējos gados šī nepieciešamība sadarboties tiek atzīta aizvien vairāk, un atzinīgi vērtē panākumus, kas ir gūti šajā sakarībā, piemēram, pastāvīgās strukturētās sadarbības (PESCO) izveidi, lai gan konkrēti rezultāti vēl nav pienācīgi izvērtēti; uzskata, ka ES arī būtu jāpastiprina dialogs un sadarbība ar šī reģiona valstīm un reģiona un apakšreģionu organizācijām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tomēr uzsver, ka šī sadarbība joprojām tikai tiek veidota un daudz kas vēl ir jāpaveic, lai nodrošinātu, ka ES un dalībvalstis gūst labumu no padziļinātas, noturīgas ilgtermiņa sadarbības aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver praktiskos un finansiālos ieguvumus, ko sniegtu Eiropas aizsardzības spēju turpmākā integrācija; uzsver, ka, visām ieinteresētajām personām visaptveroši un uzticami strādājot, ir iespējams palielināt aizsardzības izdevumu tvērumu un efektivitāti, nepalielinot pašus aizsardzības izdevumus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka ES dalībvalstu aizsardzība pirmām kārtām ir atkarīga no to politiskās gribas un militārajām spējām uzņemties atbildību neskaidrā stratēģiskajā vidē; uzsver transatlantiskās saiknes nozīmi Eiropas un Ziemeļamerikas demokrātisko valstu drošībā un aizsardzībā; tomēr pauž bažas par šo attiecību pašreizējo stāvokli un aicina visus atbildīgos politiskos un sabiedrības spēkus abos Atlantijas okeāna krastos nostiprināt, nevis vājināt šīs svarīgās attiecības; norāda, ka ir jāizvairās no tā, ka nesenās grūtības tirdzniecības attiecībās ietekmē transatlantiskās drošības saiknes; uzsver, ka skaidri definēta stratēģiskā autonomija veicinās Eiropas drošību, kā arī uzlabos ES un NATO attiecības; šajā sakarībā atgādina, ka arvien pieaug nepieciešamība pēc sadarbības aizsardzības jomā Eiropas līmenī un ka resursi ir koncentrēti jānovirza prioritāšu īstenošanai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ASV un citas pasaules lielvaras ar savu attieksmi arvien vairāk izrāda šaubas par daudzpusējām attiecībām, kas Eiropai ir ļoti svarīgas; atkārtoti norāda uz daudzpusējo attiecību nozīmi miera un stabilitātes saglabāšanā, jo šādas attiecības ir tiesiskuma vērtību veicināšanas un globālu problēmu risināšanas instruments; |
| --- | --- |

12.

Turpmākā KDAP virzība

| 13. | uzskata, ka dalībvalstīm un ES ir steidzami jāpalielina investīcijas drošībā un aizsardzībā un ka solidaritātei un sadarbībai aizsardzības jomā būtu jākļūst par normu, kā izklāstīts ES globālajā stratēģijā (EUGS); atzinīgi vērtē līdz šim gūtos panākumus EUGS drošības un aizsardzības noteikumu īstenošanā; uzskata, ka šie panākumi paver perspektīvas svarīgām strukturālām pārmaiņām nākotnē; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina dalībvalstis censties sasniegt mērķi 2 % no IKP paredzēt izdevumiem aizsardzības jomā un 20 % no aizsardzības budžeta tērēt Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) noteiktajam vajadzīgajam ekipējumam, tostarp pētniecībai un izstrādei; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas priekšlikumā par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) ir iekļauta īpaši aizsardzībai paredzēta izdevumu kategorija, un jo īpaši to, ka ir izveidota budžeta pozīcija, no kuras tiks finansēti Eiropas Aizsardzības fonda un militārās mobilitātes projekti; uzskata, ka šo lēmumu pieņemšanai, visticamāk, būs nepieciešama centralizēta pārvaldība aizsardzības jautājumos Komisijas līmenī; uzsver, ka, nepolitizējot šo jautājumu, finansējums no šīs budžeta pozīcijas būtu jāizlieto tikai aizsardzības nolūkos, jo drošība ir nedalāma un tai būtu jāatbilst dalībvalstu spēju un infrastruktūras vajadzībām un ES centieniem iegūt stratēģisko autonomiju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka militārā mobilitāte ieņem aizvien lielāku vietu Eiropas aizsardzības darba kārtībā; uzsver, ka pašreizējā apdraudējuma vidē militārā mobilitāte ir svarīgs stratēģiskais instruments, kas ir būtiski nepieciešams gan KDAP, gan dalībvalstu citām daudzpusējām saistībām, tostarp saistībām NATO satvarā; uzsver, ka ir svarīgi esošos tīklus pielāgot militārās mobilitātes vajadzībām; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka militārā mobilitāte ir iekļauta ne tikai priekšlikumā par jauno Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, bet arī PESCO, un ka tai ir svarīga nozīme ES un NATO sadarbībā; uzsver, ka šie dažādie projekti ir pienācīgi jākoordinē, tostarp ar sabiedrotajiem, lai nodrošinātu vēlamo rezultātu sasniegšanu; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu nākamajā DFS (2021–2027) piešķirt 6,5 miljardus EUR militārās mobilitātes projektiem, izmantojot šim mērķim Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tomēr norāda, ka, lai visus šos dažādos elementus apvienotu, būs ārkārtīgi svarīgi izstrādāt skaidri definētu visaptverošu stratēģisko pieeju Eiropas aizsardzībai, un to vislabāk varētu izdarīt, sagatavojot balto grāmatu par ES drošību un aizsardzību; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina izveidot precīzas vadlīnijas, lai radītu skaidri definētu satvaru LES 42. panta 7. punkta turpmākai aktivizēšanai un īstenošanai; aicina izstrādāt un pieņemt balto grāmatu par ES drošību un aizsardzību, kas garantētu, ka pašreizējie un turpmākie spēju veidošanas procesi notiek, pamatojoties uz ES drošības interesēm; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē arī Komisijas atbalstīto PV/AP priekšlikumu par Eiropas Miera nodrošināšanas fondu, no kura tiktu segta daļa no ES aizsardzības pasākumu izmaksām, piemēram, Āfrikas Savienības miera uzturēšanas misiju izmaksām, KDAP militāro operāciju kopējām izmaksām un izmaksām, kas saistītas ar partneru militāro spēju veidošanu un kas netiek segtas no LES 41. panta 2. punktā paredzētajiem budžeta līdzekļiem; atkārtoti norāda, ka ir jāizvairās no dublēšanās ar citiem esošajiem instrumentiem; īpaši ņem vērā to, ka priekšlikumā ir iekļauts un vērienīgi paplašināts mehānisms Athena, paredzot tajā kopīgu finansējumu KDAP misijām un operācijām, kā to jau izsenis ir prasījis Parlaments; prasa uzlabot visu turpmāko misiju finansiālo kontroli un savlaicīgi veikt ietekmes novērtējumus; |
| --- | --- |

19.

Savienības drošības un aizsardzības spējas

| 20. | uzsver, ka ES ir jāizmanto viss pieejamo politikas instrumentu klāsts — maigā un stingrā vara, īstermiņa pasākumi un ilgtermiņa politikas nostādnes; atkārtoti apstiprina to, ka ir svarīgi attīstīt nepieciešamās civilās un militārās spējas, tostarp izmantojot resursu apvienošanu un koplietošanu, lai risinātu vispārējās drošības problēmas Eiropā, tās apkārtnē un perifērijā, kā izklāstīts EUGS; atgādina, ka EUGS mudina veidot Savienībā padziļinātu sadarbība aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka ES dalībvalstīm ir jātiecas uzlabot militārās spējās, lai nodrošinātu visu sauszemes, gaisa, kosmosa, jūras un kiberjomas spēju klāstu, tostarp stratēģiskos veicinātājus, lai padarītu ES KDAP par vērā ņemamu spēku; uzsver nepieciešamību investēt izlūkošanā, novērošanā un rekognoscēšanā, satelītsakaru jomā, autonomā piekļuvē kosmosam un pastāvīgā Zemes novērošanā, lai labāk novērtētu iekšējos un ārējos draudus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkārtoti apstiprina ES kā globālas jūras drošības veicinātājas nozīmi un uzsver, ka ir svarīgi attīstīt attiecīgās militārās un civilās spējas; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka 2018. gada jūnijā tika pieņemts pārskatītais Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģijas rīcības plāns; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi paplašināt ES un NATO izlūkdatu apmaiņu, lai nodrošinātu kiberuzbrukumu oficiālu attiecināšanu un attiecīgi ierobežojošu sankciju piemērošanu tiem, kuri ir atbildīgi par kiberuzbrukumiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pieņem zināšanai to, ka kosmosa nozarei Eiropā ir stratēģiska dimensija, un atzīst nepieciešamību uzlabot tās civilo aspektu un drošības/aizsardzības aspektu sinerģiju; uzsver nepieciešamību izmantot kosmosa iespējas, ņemot vērā arī plašāku ģeopolitisko vidi un KDAP, bet vienlaikus uzsverot arī to, ka ES kosmosa programmas savā būtībā ir civilas programmas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē ES veiktos pasākumus kibernoturības stiprināšanā, izveidojot kopēju kiberdrošības sertifikācijas satvaru, stiprinot ES Kiberdrošības aģentūru un ātri īstenojot Direktīvu (ES) 2016/1148 par tīklu un informācijas sistēmu drošību (13) (TID direktīva); |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka iejaukšanās citu valstu vēlēšanās, veicot kiberoperācijas, apdraud vai pārkāpj iedzīvotāju tiesības tieši vai ar brīvi izvēlētu pārstāvju starpniecību piedalīties savas valsts pārvaldē, kā to paredz Vispārējā cilvēktiesību deklarācija, un ka šāda citu valstu iejaukšanās ir uzskatāma par starptautisko tiesību pārkāpumu, pat ja netiek izmantots militārais spēks un nav apdraudēta valsts teritoriālā integritāte vai politiskā neatkarība; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata, ka Savienības drošības un aizsardzības spējas varētu uzlabot, labāk izmantojot jau pastāvošās aizsardzības jomas un militārās sadarbības struktūras, piemēram, Eiropas daudznacionālo ātrās reaģēšanas spēku štābu un ES kaujas grupas, un stiprinot, nevis dublējot līdzīgas iniciatīvas NATO satvarā; uzskata, ka tas palīdzēs īstenot valstu bruņoto spēku nepārtraukto pārveidi, kuras mērķis ir šos spēkus padarīt sadarbspējīgākus, ilgtspējīgākus, elastīgākus un vieglāk izvietojamus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EDIDP), kuras mērķis ir atbalstīt ES aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovētspēju, līdz 2020. gadam paredzot šim mērķim 500 miljonus EUR; aicina to strauji īstenot; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka EDIDP palīdzēs veicināt ES aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, efektivitāti un inovētspēju, cita starpā ietverot tajā aizsardzības ražojumu izstrādi, prototipu sagatavošanu, testēšanu, kvalificēšanu un sertificēšanu, kā arī tehnoloģiju izstrādi konsorcijā, kas ietver mazos vai vidējos uzņēmumus un uzņēmumus ar vidēji lielu kapitālu, pētniecības centrus un universitātes, un dalībvalstu sadarbību, un tas viss veicinās ES stratēģisko autonomiju un stiprinās Eiropas aizsardzības tehnisko un rūpniecisko pamatu (EATRP); norāda, ka gan Savienības KDAP iekšējā, gan ārējā dimensija var gūt labumu no vienota aizsardzības tirgus izveides; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai, ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu (EAF), un ievērojamo finansējuma apmēru, ko Komisija ir ierosinājusi paredzēt nākamajā DFS; aicina ņemt vērā sākotnējo pieredzi, kas gūta, īstenojot EDIDP, izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību aizsardzības pētniecībai; uzsver, ka būtu pienācīgi jāņem vērā EDIDP gūtie rezultāti, un pauž cerību, ka par priekšlikumu varēs vienoties pēc iespējas drīzāk, lai uzlabotu situāciju Eiropas aizsardzības rūpniecībā un aizsardzības rūpniecības spēju sadarboties ar tās partneriem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka ES stratēģiskās drošības un aizsardzības mērķus var sasniegt, tikai rūpīgi koordinējot dalībvalstu bruņoto spēku un aizsardzības rūpniecības vajadzības un ilgtermiņa spēju veidošanas prasības; ņem vērā, ka gan Spēju attīstības plāns (SAP), gan koordinētais ikgadējais pārskats par aizsardzību (CARD) var sniegt nozīmīgu ieguldījumu šī mērķa sasniegšanā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkārtoti uzsver, ka EAA vajadzētu kļūt par īstenošanas aģentūru Savienības darbībām, kas paredzētas Eiropas spēju un bruņojuma politikā, gadījumos, kad tas ir paredzēts Lisabonas līgumā; uzsver, ka EAA administratīvie un darbības izdevumi būtu jāfinansē no Savienības budžeta; atzinīgi vērtē nelielās korekcijas, kas izdarītas EAA budžetā, bet uzsver, ka cita starpā saistībā ar PESCO, CARD un EAF ir palielinājies EAA pienākumu apmērs un to izpildei ir nepieciešams atbilstīgs finansējums; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina, ka ir jāveicina biežāka Eiropas bruņoto spēku kopīgu mācību un apmācību organizēšana, uzlabojot sadarbspēju, standartizāciju un gatavību novērst dažādus gan tradicionālus, gan arī netradicionālus apdraudējumus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē nesenos pasākumus, ar kuriem tika stiprināta civilā KDAP, kas ir būtisks ES vienotās pieejas elements, it īpaši KDAP civilo misiju spēju veidošanu un reaģētspējas uzlabošanu un pievēršanos efektivitātes uzlabošanai, risinot iekšējās un ārējās problēmas; uzsver, ka Padomei un Komisijai nākamajā DFS būtu jāpalielina investīcijas civilo konfliktu novēršanā, tādējādi palielinot ES kā starptautiskas dalībnieces nozīmi; prasa pielāgot KDAP struktūras un procedūras, lai ātrāk, efektīvāk un integrētāk izvietotu un vadītu civilās un militārās misijas un operācijas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina ES un dalībvalstis vienmēr noteikt starpniecību kā primāro instrumentu, kas tiek izmantots, lai reaģētu uz jaunām krīzes situācijām, un atbalstīt citu partneru starpniecības centienus; uzsver, ka ES ir aktīvi jāveicina mierīgas sarunas un konfliktu novēršana tās starptautisko partneru vidū; |
| --- | --- |

35.

Pastāvīgā strukturētā sadarbība

| 36. | atzinīgi vērtē iekļaujošas PESCO īstenošanu kā pamatpasākumu virzībā uz dalībvalstu ciešāku sadarbību drošības un aizsardzības jomā; atzīst, ka PESCO ir juridiski saistošs ilgtermiņa projekts, kas aptver ārkārtīgi vērienīgu saistību kopumu, kā arī virkni sadarbības projektu; uzsver to, ka ir pilnībā jāsaskaņo PESCO darbības, citas KDAP darbības, jo īpaši LES noteiktie KDAP mērķi, un NATO satvarā veiktās darbības; uzskata, ka PESCO vajadzētu būt abu organizāciju spēju veidošanas virzītājspēkam; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina iesaistītās dalībvalstis iesniegt projektus ar stratēģisku Eiropas dimensiju, tiecoties nodrošināt ES noteiktās trūkstošās spējas un stiprinot EATRP; aicina dalībvalstis, kas piedalās PESCO, izrādīt lielāku vērienīgumu un, iesniedzot priekšlikumus turpmākiem PESCO projektiem, pilnībā ņemt vērā Eiropas pievienotās vērtības apmēru; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver to, ka dalībvalstu aizsardzības spēju uzlabošanas aspektā PESCO ir cieši saistīta ar CARD un EAF; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē Padomes lēmumu izstrādāt PESCO projektiem vienotu pārvaldības noteikumu kopumu, kurā tiktu precizēti daudzi no joprojām neatrisinātajiem jautājumiem par PESCO īstenošanas kārtību; tomēr ņem vērā, ka, iespējams, būs vajadzīgi papildu budžeta piešķīrumi, ar kuriem tiktu segti Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un EAA administratīvie izdevumi, kas vajadzīgi, lai minētās struktūras varētu pildīt PESCO sekretariāta funkcijas; |
| --- | --- |

39.

KDAP misijas un operācijas

| 40. | ņem vērā KDAP misiju un operāciju devumu starptautiskā miera un stabilitātes nodrošināšanā, taču pauž nožēlu par to, ka šo misiju efektivitāti joprojām var apdraudēt strukturālās nepilnības, dalībvalstu nevienlīdzīgais ieguldījums un nepiemērotība darbības videi; norāda, ka, lai pilnveidotu KDAP, vispirms nepieciešama dalībvalstu politiskā griba, kas balstīta uz kopīgām interesēm un prioritātēm, kā arī jāizveido iestāžu sadarbības struktūras; uzskata, ka ES ilglaicīgākajai KDAP misijai — Eiropas Savienības Militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā (EUFOR BiH/ Operation Althea) — joprojām ir atturoša loma un tā kalpo kā labi pamanāms apliecinājums ES saistībām pret minēto valsti un plašāku Rietumbalkānu reģionu; tādēļ uzskata, ka ir būtiski nodrošināt, lai misija turpinātu īstenot savas izpildes pilnvaras un tās spēki tiktu saglabāti līdzšinējā apmērā (600 darbinieki), jo vēl joprojām pastāv risks, ka drošības stāvoklis var pasliktināties, palielinoties spriedzei un aktivizējoties etnonacionālistiskai politikai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkārtoti apstiprina ES un Āfrikas partnerības stratēģisko nozīmi, pamatojoties uz abu kontinentu ciešajām vēsturiskajām, kultūras un ģeogrāfiskajām saitēm; uzsver, ka ir jāstiprina sadarbība, tostarp drošības jomā; īpaši uzsver to, ka būtiska nozīme ir KDAP reģionalizācijas procesam Sāhelas reģionā, kas apvieno ES civilās un militārās darbības, lai uzlabotu G5 Sāhelas reģiona valstu sadarbības spējas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka, ņemot vērā Āfrikas raga reģiona nozīmi pasaules tirdzniecībā un reģionālajā stabilitātē, ģeopolitisko situāciju šajā reģionā aizvien vairāk raksturo konkurence; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka tajā joprojām atrodas operācijas Atalanta, EUCAP Somalia un EUTM Somalia spēki, kas veicina reģiona stabilizāciju; tomēr uzsver, ka KDAP var būt tikai daļa no jebkāda risinājuma, kas tiek piedāvāts, lai vērstos pret dažādajām problēmām, ar kurām saskaras šis reģions, un norāda, ka joprojām ir svarīgi īstenot vispusīgu pieeju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē arī ES misiju un operāciju — Eiropas Savienības KDAP misiju Mali un Nigērā un EUTM Mali — darbību Sāhelas reģionā un šo misiju un operāciju ieguldījumu reģiona stabilitātē, cīņā pret terorismu un cilvēku tirdzniecību un vietējo iedzīvotāju drošībā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ņem vērā rezultātus, kuri bija iekļauti Eiropas Revīzijas palātas nesenajā ziņojumā par Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā un Mali un kuri liecināja par problēmām saistībā ar darbinieku apmācību, brīvajām amata vietām, ilgtspējību un darbības rādītājiem, proti, problēmām, kas, ļoti iespējams, ir vērojamas arī citās civilajās misijās; atzinīgi vērtē EĀDD savlaicīgo reakciju, pievēršoties minēto jautājumu risināšanai, lai uzlabotu civilo KDAP misiju efektivitāti; atzinīgi vērtē Eiropas Revīzijas palātas iesaisti KDAP misiju un operāciju revīzijā un mudina to izstrādāt īpašos ziņojumus arī par citām misijām un operācijām; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver EU NAVFOR MED operācijas SOPHIA pastāvīgo ieguldījumu ES plašākajos centienos likvidēt cilvēku kontrabandu un tirdzniecību kā peļņas avota modeli Vidusjūras reģiona dienvidos un centrālajā daļā un novērst turpmāku cilvēku dzīvību zaudējumu jūrā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē, to, ka ir izveidots un pilnībā sācis darboties Militārās plānošanas un īstenošanas centrs (MPĪC) misijām un operācijām bez izpildes pilnvarām (mācību misijām); uzsver nepieciešamību drīzumā piešķirt MPĪC pilnvaras plānot un veikt visas turpmākās militārās KDAP operācijas un nepieciešamību novērst šķēršļus ES kaujas grupu izvietošanai; prasa veidot ciešāku MPĪC un Civilās plānošanas un īstenošanas centra (CPĪC) sadarbību arī saistībā ar Apvienoto atbalsta koordinācijas vienību (AAKV), lai pēc iespējas palielinātu civilās un militārās sinerģijas koordināciju un specializēto zināšanu apmaiņu kā daļu no integrētākas vispusīgas pieejas krīzēm un konfliktiem; prasa stiprināt MPĪC, lai palielinātu tā vadības un kontroles spējas izpildes operāciju veikšanā un palielinātu sinerģiju ar civilajām misijām; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka, ņemot vērā sieviešu nozīmi kara laikā, pēckonflikta stabilizācijas posmā un miera veidošanas procesos, ES KDAP darbībās jāintegrē dzimumu līdztiesības aspekts; uzsver, ka jārisina jautājums par vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, kā kara instrumentu konfliktu skartajos reģionos; uzsver, ka sievietes karš ietekmē negatīvāk nekā vīriešus; aicina ES un tās starptautiskos partnerus aktīvi iesaistīt sievietes miera veidošanas un stabilizācijas procesos un nodrošināt viņu īpašās drošības vajadzības; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina drīzumā īstenot spēju veidošanas drošības un attīstības atbalstam (CBSD) iniciatīvu, lai uzlabotu KDAP misiju un operāciju efektivitāti un ilgtspējību un lai dotu iespēju ES stiprināt drošības un aizsardzības spējas tās partnervalstīs; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mudina EĀDD un Padomi pastiprināt pašreizējos centienus uzlabot kiberdrošību, jo īpaši KDAP misijām, cita starpā veicot pasākumus gan ES, gan dalībvalstu līmenī, lai mazinātu draudus KDAP, piemēram, palielinot noturību ar izglītību, apmācību un mācībām un racionalizējot ES kiberaizsardzības izglītības un apmācības vidi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzskata, ka ES un tās dalībvalstis saskaras ar vēl nepieredzētu apdraudējumu, ko rada valsts sponsorēti kiberuzbrukumi, kā arī kibernoziedzība un terorisms; uzskata, ka veids, kādā tiek īstenoti kiberuzbrukumi, padara tos par apdraudējumu, uz ko jāreaģē ES līmenī; mudina dalībvalstis sniegt savstarpēju palīdzību gadījumā, ja pret kādu dalībvalsti tiek īstenots kiberuzbrukums; |
| --- | --- |

50.

ES un NATO attiecības

| 51. | uzsver, ka ES un NATO stratēģiskajai partnerībai ir ļoti būtiska nozīme, lai novērstu drošības apdraudējumus, kas skar ES un tās kaimiņvalstis; ņemot vērā to, ka no 28 ES dalībvalstīm 22 valstis ir arī NATO dalībnieces, uzsver, ka ES un NATO sadarbībai vajadzētu būt papildinošai un tajā būtu jāņem vērā abu pušu īpatnības un loma; uzsver, ka abām organizācijām ir būtiski atšķirīgas iezīmes un ka tām būtu jāsadarbojas, pilnībā ievērojot otras autonomiju un lēmumu pieņemšanas procedūras, pamatojoties uz savstarpīguma principu un neierobežojot nevienas dalībvalsts drošības un aizsardzības politikas īpašos aspektus; pauž pārliecību, ka spēcīgāka ES un NATO viena otru pastiprinātu, radot lielāku sinerģiju un efektivitāti visu partneru drošībai un aizsardzībai; uzsver, ka ES un NATO stratēģiskā partnerība ir vienlīdz svarīga gan ES turpmākajai KDAP, gan arī alianses nākotnei, kā arī ES un Apvienotās Karalistes attiecībām pēc Brexit; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atzinīgi vērtē galvenos pīlārus, kas iekļauti jaunajā ES un NATO deklarācijā, kura tika pieņemta NATO samitā Briselē 2018. gada 12. jūlijā, un uzsver, ka kopīgās deklarācijas sekmīga īstenošana ir atkarīga no visu dalībvalstu pastāvīgas politiskās gribas visā procesa laikā; atzīstot 74 kopīgo darbību īstenošanā gūtos taustāmos rezultātus, uzskata, ka joprojām ir nepieciešams pielikt pūles, lai praktiski īstenotu jau noteiktās daudzās saistības, jo īpaši hibrīddraudu apkarošanas, kiberdrošības un kopīgu mācību jomā; īpaši ņem vērā EAA iesaisti 30 darbību īstenošanā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka centieniem militārās mobilitātes jomā vajadzētu būt prioritātei un tie būtu uzskatāmi par ieguldījumu KDAP misiju un operāciju efektīvā īstenošanā un alianses aizsardzības situācijas uzlabošanā; tādēļ mudina abas organizācijas turpināt pēc iespējas ciešāku sadarbību militārās mobilitātes jomā, tostarp izstrādājot kopīgas prasības, lai veicinātu spēku un ekipējuma ātru pārvietošanu visā Eiropā un vienlaikus paturot prātā, ka uzmanība ir jāpievērš vairākiem virzieniem, bet problēmas galvenokārt vērojamas dienvidos un austrumos; aicina Komisiju atbalstīt šos centienus, piešķirot nepieciešamās investīcijas un attiecīgā gadījumā pieņemot tiesību aktus; uzsver, ka ir jāatvieglo administratīvās procedūras, lai ātrās reaģēšanas spēki Eiropas Savienībā varētu pārvietoties pāri robežām; |
| --- | --- |

53.

| 54. | šajā sakarībā uzsver ES un NATO papildināmību un nepieciešamību nodrošināt to, lai ES un NATO daudznacionālās iniciatīvas spēju veidošanas jomā ir papildinošas un savstarpēji pastiprinošas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka ir svarīgi, lai sadarbība un integrācija kiberdrošības jomā notiktu ne tikai starp dalībvalstīm, galvenajiem partneriem un NATO, bet arī starp dažādiem sabiedrības locekļiem; |
| --- | --- |

55.

KDAP partnerības

| 56. | uzsver, ka partnerība un sadarbība ar valstīm un organizācijām, kurām ir tādas pašas vērtības kā Eiropas Savienībai, veicina KDAP efektivitāti; atzinīgi vērtē KDAP partneru ieguldījumu pašreizējās ES misijās un operācijās, kas veicina mieru, reģionālo drošību un stabilitāti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzskata, ka ir būtiski vēl vairāk uzlabot sadarbību ar institucionālajiem partneriem, tostarp ANO, NATO, Āfrikas Savienību un EDSO, kā arī ar tādiem stratēģiskajiem divpusējiem partneriem kā ASV; iesaka attīstīt KDAP partnerības jomās, kas saistītas ar partneru noturības stiprināšanu un drošības sektora reformu (DSR); |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver ES un ANO partnerības nozīmi starptautisko konfliktu risināšanā un miera veidošanas darbībās; prasa ES un ANO stiprināt ES un ANO krīžu pārvarēšanas koordinācijas komitejas kopējo konsultatīvo mehānismu un pilnībā izmantot partnerības potenciālu, apvienojot politisko leģitimitāti un operatīvās spējas; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pauž pārliecību, ka pēc Brexit ES būtu jāsaglabā pēc iespējas ciešāka partnerība ar Apvienoto Karalisti drošības un aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

59.

Parlamentārā dimensija

| 60. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai drošības un aizsardzības jautājumi tiktu pakļauti parlamentārai pārraudzībai valstu un Eiropas līmenī, jo parlamentārā pārraudzība ir būtisks elements turpmākajā šīs politikas jomas attīstībā, un šajā sakarībā mudina parlamentāros dalībniekus ciešāk sadarboties, iespējams, meklējot jaunus vai labākus sadarbības veidus, lai nodrošinātu netraucētu parlamentāro pārraudzību visos līmeņos; atgādina, ka ir svarīgi turpmākajās debatēs par Eiropas drošību iesaistīt pilsonisko sabiedrību un iedzīvotājus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atzinīgi vērtējot vispārējo progresu, kas KDAP jomā panākts kopš EUGS iesniegšanas, tomēr norāda, ka ES līmeņa parlamentārās struktūras, kas tika izveidotas laikā, kad ES vērienīguma un aktivitātes līmenis drošības un aizsardzības jomā bija diezgan ierobežots, vairs nav pietiekamas, lai nodrošinātu parlamentāro pārraudzību, kas vajadzīga politikas jomā, kurā šobrīd notiek strauja attīstība, kas nosaka ātras reaģēšanas spēju nepieciešamību; tādēļ atkārtoti aicina pārveidot Drošības un aizsardzības apakškomiteju par pilntiesīgu komiteju un nodrošināt tai kompetences, kas vajadzīgas, lai veicinātu KDAP, tostarp PESCO, EAA un citu KDAP darbību, kas paredzētas līgumos, vispusīgu parlamentāro pārraudzību; uzskata, ka apakškomitejas pārveidei par komiteju būtu jānotiek pēc tam, kad aizsardzības un drošības ad hoc pārvaldība Komisijas līmenī tiek aizstāta ar specializētāku modeli, ņemot vērā pārvaldāmo centienu aizvien lielāko sarežģītību; |
| --- | --- |

61.

| 62. | norāda, ka vairākas dalībvalstis nesen ir prasījušas izveidot ES Drošības padomi, un uzskata, ka šī koncepcija ir jāturpina attīstīt, pirms var izvērtēt tās pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atkārtoti prasa ieviest Padomē aizsardzības ministru sanāksmes PV/AP vadībā; atzīst, ka turpmāka Eiropas integrācija nozīmētu arī demokrātiskāku pārbaudi, īstenojot parlamentāro pārraudzību; tādēļ uzsver nepieciešamību nostiprināt Eiropas Parlamenta lomu šajā jomā, proti, izveidojot pilntiesīgu drošības un aizsardzības komiteju, kuras darbu papildinātu kopīgas parlamentu sanāksmes, paredzot, ka tajās piedalītos valstu parlamentu pārstāvji un EP deputāti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver, ka jebkurā turpmākā konventā vai starpvaldību konferencē, kurā tiek gatavotas izmaiņas ES Līgumos, būtu jāapsver tādu Eiropas līmeņa spēku izveide, kam būtu efektīvas aizsardzības spējas, kuras ļautu iesaistīties miera uzturēšanā, konfliktu novēršanā un starptautiskās drošības stiprināšanā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem un atbilstīgi LES 43. panta 1. punktā izklāstītajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomei, Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, NATO ģenerālsekretāram, kosmosa, drošības un aizsardzības jomā strādājošām ES aģentūrām un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0513.

(3)  OV C 93, 9.3.2016., 144. lpp.

(4)  OV C 337, 20.9.2018., 11. lpp.

(5)  OV C 224, 27.6.2018., 18. lpp.

(6)  OV C 224, 27.6.2018., 50. lpp.

(7)  OV C 369, 11.10.2018., 36. lpp.

(8)  OV C 263, 25.7.2018., 125. lpp.

(9)  OV C 334, 19.9.2018., 253. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0257.

(11)  OV C 238, 6.7.2018., 89. lpp.

(12)  OV C 369, 11.10.2018., 47. lpp.

(13)  OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/100 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/100

---

P8_TA(2018)0515

2017. gada ziņojums par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par 2017. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (2018/2098(INI))

(2020/C 388/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un citus ANO cilvēktiesību līgumus un instrumentus, jo īpaši Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR), kurus abus 1966. gada 16. decembrī pieņēma ANO Ģenerālā asambleja Ņujorkā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un citus ANO cilvēktiesību līgumus un instrumentus, jo īpaši Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR), kurus abus 1966. gada 16. decembrī pieņēma ANO Ģenerālā asambleja Ņujorkā,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 8., 21. un 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 8., 21. un 23. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. jūlijā pieņemto Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam un tā vidusposma pārskatu, kas tika publicēts 2017. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. jūlijā pieņemto Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam un tā vidusposma pārskatu, kas tika publicēts 2017. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā ANO 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam,

| — | ņemot vērā ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā 1976. gadā pieņemtās un 2011. gadā pārskatītās ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1976. gadā pieņemtās un 2011. gadā pārskatītās ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2011. gada 11. maija Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (“Stambulas konvencija”), ko ES parakstīja 2017. gada 13. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2011. gada 11. maija Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (“Stambulas konvencija”), ko ES parakstīja 2017. gada 13. jūnijā,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Konvencijas par bērna tiesībām fakultatīvo protokolu par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju, kurš stājās spēkā 2002. gada 18. janvārī. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvencijas par bērna tiesībām fakultatīvo protokolu par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju, kurš stājās spēkā 2002. gada 18. janvārī.

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo dienestu darba dokumentu “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm. Meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā” (SWD(2015)0182), kas tika pieņemts 2015. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo dienestu darba dokumentu “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm. Meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā” (SWD(2015)0182), kas tika pieņemts 2015. gadā,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1325 (2000), Nr. 1820 (2008), Nr. 1888 (2009), Nr. 1889 (2009), Nr. 1960 (2010), Nr. 2106 (2013), Nr. 2122 (2013) un Nr. 2242 (2015) par sievietēm, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1325 (2000), Nr. 1820 (2008), Nr. 1888 (2009), Nr. 1889 (2009), Nr. 1960 (2010), Nr. 2106 (2013), Nr. 2122 (2013) un Nr. 2242 (2015) par sievietēm, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 2250 (2015) un Nr. 2419 (2018) par jaunatni, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 2250 (2015) un Nr. 2419 (2018) par jaunatni, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā ANO Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1820 (2008) par sievietēm, mieru un drošību, kurā skatīta seksuālā vardarbība kā kara noziegumi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1820 (2008) par sievietēm, mieru un drošību, kurā skatīta seksuālā vardarbība kā kara noziegumi,

| — | ņemot vērā Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federica Mogherini, kā arī pirmo ziņojumu par šīs stratēģijas īstenošanu “From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy” (“No kopīga redzējuma uz kopīgu rīcību — ES globālās stratēģijas īstenošana”), kas tika publicēts 2017. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federica Mogherini, kā arī pirmo ziņojumu par šīs stratēģijas īstenošanu “From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy” (“No kopīga redzējuma uz kopīgu rīcību — ES globālās stratēģijas īstenošana”), kas tika publicēts 2017. gadā,

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. maijā pieņemtos Padomes secinājumus par pirmiedzīvotāju tautām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. maijā pieņemtos Padomes secinājumus par pirmiedzīvotāju tautām,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta Lēmumu 2011/168/KĀDP par Starptautisko Krimināltiesu un par Kopējās nostājas 2003/444/KĀDP atcelšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta Lēmumu 2011/168/KĀDP par Starptautisko Krimināltiesu un par Kopējās nostājas 2003/444/KĀDP atcelšanu (1),

| — | ņemot vērā 2014. gada 25. septembra ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un ANO Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa plenārsēdes sanāksmes, ko pazīst kā Pasaules konferenci par pirmiedzīvotāju tautām, noslēguma dokumentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 25. septembra ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un ANO Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa plenārsēdes sanāksmes, ko pazīst kā Pasaules konferenci par pirmiedzīvotāju tautām, noslēguma dokumentu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 19. septembrī pieņemto Ņujorkas deklarāciju par bēgļiem un migrantiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 19. septembrī pieņemto Ņujorkas deklarāciju par bēgļiem un migrantiem,

| — | ņemot vērā 2014. gada 18. decembrī pieņemto ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju Nr. 69/167, kurā ir atkārtoti uzsvērta vajadzība aizsargāt un veicināt visu migrantu cilvēktiesības un pamatbrīvības neatkarīgi no viņu imigranta statusa, un 1990. gada Starptautisko konvenciju par visu migrējošu darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 18. decembrī pieņemto ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju Nr. 69/167, kurā ir atkārtoti uzsvērta vajadzība aizsargāt un veicināt visu migrantu cilvēktiesības un pamatbrīvības neatkarīgi no viņu imigranta statusa, un 1990. gada Starptautisko konvenciju par visu migrējošu darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2012. gada 20. decembra rezolūciju Nr. 67/139, ar ko izveido Beztermiņa darba grupu novecošanas jautājumos ar pilnvarām izskatīt priekšlikumus starptautiskam tiesību aktam, lai veicinātu un aizsargātu vecu cilvēku tiesības un cieņu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2012. gada 20. decembra rezolūciju Nr. 67/139, ar ko izveido Beztermiņa darba grupu novecošanas jautājumos ar pilnvarām izskatīt priekšlikumus starptautiskam tiesību aktam, lai veicinātu un aizsargātu vecu cilvēku tiesības un cieņu,

| — | ņemot vērā neatkarīgā eksperta ziņojumu par vecu cilvēku cilvēktiesību pilnīgu ievērošanu, kas sniegts ANO Cilvēktiesību padomes 33. sesijā 2016. gada 8. jūlijā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā neatkarīgā eksperta ziņojumu par vecu cilvēku cilvēktiesību pilnīgu ievērošanu, kas sniegts ANO Cilvēktiesību padomes 33. sesijā 2016. gada 8. jūlijā (2),

| — | ņemot vērā ANO Beztermiņa darba grupas novecošanas jautājumos ziņojumu, kas sniegts tās astotajā darba sesijā 2017. gada 28. jūlijā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Beztermiņa darba grupas novecošanas jautājumos ziņojumu, kas sniegts tās astotajā darba sesijā 2017. gada 28. jūlijā (3),

| — | ņemot vērā 2017. gada Lisabonas Ministru deklarāciju “A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer” (“Ilgtspējīga sabiedrība visu vecumu cilvēkiem: lielāka dzīves ilguma potenciāla izmantošana”), ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (UNECE) ceturtajā ministru konferencē par novecošanas jautājumiem 2017. gada 22. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada Lisabonas Ministru deklarāciju “A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer” (“Ilgtspējīga sabiedrība visu vecumu cilvēkiem: lielāka dzīves ilguma potenciāla izmantošana”), ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (UNECE) ceturtajā ministru konferencē par novecošanas jautājumiem 2017. gada 22. septembrī,

| — | ņemot vērā 2015. gada 13. maija Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2015)0240) un Komisijas 2016. gada 7. jūnija paziņojumu par jauna satvara partnerībai ar trešām valstīm izveidi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 13. maija Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2015)0240) un Komisijas 2016. gada 7. jūnija paziņojumu par jauna satvara partnerībai ar trešām valstīm izveidi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2016)0385),

| — | ņemot vērā ES tematisko pamatnostādņu kopumu cilvēktiesību jomā, tostarp par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES tematisko pamatnostādņu kopumu cilvēktiesību jomā, tostarp par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, kuras Padome pieņēma 2014. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, kuras Padome pieņēma 2014. gadā,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par starptautisko humanitāro tiesību (SHT) ievērošanas veicināšanu, kuras pieņēma 2005. gadā un pārskatīja 2009. gadā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par starptautisko humanitāro tiesību (SHT) ievērošanas veicināšanu, kuras pieņēma 2005. gadā un pārskatīja 2009. gadā (4),

| — | ņemot vērā ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību, kuras pieņēma 2007. gadā un pārskatīja 2017. gadā, kā arī “EU-UNICEF Child Rights Toolkit: Integrating Child Rights in Development Cooperation”, (EU-UNICEF Instrumentu kopums bērnu tiesību iekļaušanai sadarbībā attīstības jomā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību, kuras pieņēma 2007. gadā un pārskatīja 2017. gadā, kā arī “EU-UNICEF Child Rights Toolkit: Integrating Child Rights in Development Cooperation”, (EU-UNICEF Instrumentu kopums bērnu tiesību iekļaušanai sadarbībā attīstības jomā),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gadā pieņemtās ES pamatnostādnes lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gadā pieņemtās ES pamatnostādnes lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai,

| — | ņemot vērā Jogjakartas principus (“Principles and State Obligations on the Application of International Human Rights Law in Relation to Sexual Orientation, Gender Identity, Gender Expression and Sex Characteristics” (Principi un valstu pienākumi attiecībā uz starptautisko cilvēktiesību piemērošanu saistībā ar seksuālo orientāciju, dzimtisko identitāti, dzimuma pašizpausmi un dzimumam raksturīgajām īpašībām)), kas pieņemti 2006. gada novembrī, un to desmit papildu principus (“plus 10”), kas pieņemti 2017. gada 10. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Jogjakartas principus (“Principles and State Obligations on the Application of International Human Rights Law in Relation to Sexual Orientation, Gender Identity, Gender Expression and Sex Characteristics” (Principi un valstu pienākumi attiecībā uz starptautisko cilvēktiesību piemērošanu saistībā ar seksuālo orientāciju, dzimtisko identitāti, dzimuma pašizpausmi un dzimumam raksturīgajām īpašībām)), kas pieņemti 2006. gada novembrī, un to desmit papildu principus (“plus 10”), kas pieņemti 2017. gada 10. novembrī,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību, kuras Padome pieņēma 2013. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību, kuras Padome pieņēma 2013. gadā,

| — | ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas sniegto kopīgo paziņojumu “Jaunais Eiropas konsenss par attīstību: “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne””, ko Padome, Parlaments un Komisija pieņēma 2017. gada 7. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas sniegto kopīgo paziņojumu “Jaunais Eiropas konsenss par attīstību: “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne””, ko Padome, Parlaments un Komisija pieņēma 2017. gada 7. jūnijā,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes jautājumā par nāvessodu, kuras Padome pieņēma 2013. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes jautājumā par nāvessodu, kuras Padome pieņēma 2013. gadā,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes ES politikai attiecībā uz trešām valstīm saistībā ar spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai sodīšanu, kuras pieņēma 2001. gadā un pārskatīja 2012. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes ES politikai attiecībā uz trešām valstīm saistībā ar spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai sodīšanu, kuras pieņēma 2001. gadā un pārskatīja 2012. gadā,

| — | ņemot vērā 2018. gada 4. jūlija rezolūciju “Virzība uz ES ārējo stratēģiju pret agrīnām un piespiedu laulībām — turpmākie pasākumi” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 4. jūlija rezolūciju “Virzība uz ES ārējo stratēģiju pret agrīnām un piespiedu laulībām — turpmākie pasākumi” (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 4. decembra paziņojumu par papildu pasākumiem saistībā ar ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai (COM(2017)0728), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 4. decembra paziņojumu par papildu pasākumiem saistībā ar ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai (COM(2017)0728),

| — | ņemot vērā 2018. gada 3. maija rezolūciju par bērnu migrantu aizsardzību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 3. maija rezolūciju par bērnu migrantu aizsardzību (6),

| — | ņemot vērā ANO 1998. gada decembra Deklarāciju par atsevišķu personu, grupu un sabiedrības iestāžu tiesībām un atbildību veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības (Deklarācija par cilvēktiesību aizstāvjiem), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1998. gada decembra Deklarāciju par atsevišķu personu, grupu un sabiedrības iestāžu tiesībām un atbildību veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības (Deklarācija par cilvēktiesību aizstāvjiem),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu (7),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 169. Konvenciju par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām, kas pieņemta 1989. gada 27. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 169. Konvenciju par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām, kas pieņemta 1989. gada 27. jūnijā,

| — | ņemot vērā 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par ieroču eksportu — Padomes Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP īstenošana (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par ieroču eksportu — Padomes Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP īstenošana (8),

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par diskrimināciju kastas dēļ (9) un ANO īpašās referentes minoritāšu jautājumos 2016. gada 28. janvāra ziņojumu par minoritātēm un diskrimināciju kastas dēļ, kā arī ANO norāžu instrumentu par diskrimināciju izcelsmes dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par diskrimināciju kastas dēļ (9) un ANO īpašās referentes minoritāšu jautājumos 2016. gada 28. janvāra ziņojumu par minoritātēm un diskrimināciju kastas dēļ, kā arī ANO norāžu instrumentu par diskrimināciju izcelsmes dēļ,

| — | ņemot vērā ES 2017. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2017. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē,

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par 2016. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (10), kā arī iepriekšējās rezolūcijas par agrākajiem gada ziņojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par 2016. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (10), kā arī iepriekšējās rezolūcijas par agrākajiem gada ziņojumiem,

| — | ņemot vērā rezolūcijas par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pārkāpumiem 2017. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pārkāpumiem 2017. gadā,

| — | ņemot vērā Saharova balvu par domas brīvību, kuru 2017. gadā piešķīra demokrātiskajai opozīcijai Venecuēlā — Nacionālajai asamblejai (Hulio Borhess (Julio Borges)) un visiem organizācijas “Foro Penal Venezolano” uzskaitītajiem politieslodzītajiem, kurus pārstāv Leopoldo Lopess (Leopoldo López), Antonio Ledesma (Antonio Ledezma), Daniels Sevalloss (Daniel Ceballos), Jons Goikoečea (Yon Goicoechea), Lorāns Salehs (Lorent Saleh), Alfredo Ramoss (Alfredo Ramos) un Andrēa Gonsalesa (Andrea González), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Saharova balvu par domas brīvību, kuru 2017. gadā piešķīra demokrātiskajai opozīcijai Venecuēlā — Nacionālajai asamblejai (Hulio Borhess (Julio Borges)) un visiem organizācijas “Foro Penal Venezolano” uzskaitītajiem politieslodzītajiem, kurus pārstāv Leopoldo Lopess (Leopoldo López), Antonio Ledesma (Antonio Ledezma), Daniels Sevalloss (Daniel Ceballos), Jons Goikoečea (Yon Goicoechea), Lorāns Salehs (Lorent Saleh), Alfredo Ramoss (Alfredo Ramos) un Andrēa Gonsalesa (Andrea González),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Direktīvu (ES) 2017/541/ES par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI un groza Padomes Lēmumu 2005/671/TI (12), ņemot vērā darbu, ko dara Īpašā komiteja terorisma jautājumos (TERR), kuru Eiropas Parlaments 2017. gada 6. jūlijā nolēma izveidot un kura tika izveidota 2017. gada 14. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Direktīvu (ES) 2017/541/ES par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI un groza Padomes Lēmumu 2005/671/TI (12), ņemot vērā darbu, ko dara Īpašā komiteja terorisma jautājumos (TERR), kuru Eiropas Parlaments 2017. gada 6. jūlijā nolēma izveidot un kura tika izveidota 2017. gada 14. septembrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0373/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0373/2018),

| A. | tā kā cilvēktiesību ievērošana un to nedalāmības un universāluma aizsardzība, kā arī demokrātisko principu un vērtību, tostarp tiesiskuma, cilvēka cieņas neaizskaramības un vienlīdzības un solidaritātes principa, veicināšana ir ES ētiskā un tiesiskā acquis un tās kopējās ārlietu un drošības politikas (KĀDP), kā arī visu tās ārējo darbību stūrakmeņi; tā kā ES būtu jāturpina centieni ieņemt vadošu lomu cilvēktiesību vispārējā veicināšanā un aizsardzībā, tostarp daudzpusējas sadarbības līmenī, un tas jo īpaši būtu panākams, aktīvi un konstruktīvi darbojoties dažādās ANO struktūrās un ievērojot ANO Hartu, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un starptautiskās tiesības, kā arī saistības cilvēktiesību jomā un saistības, kas pieņemtas saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un Ilgtspējīgas attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēktiesību ievērošana un to nedalāmības un universāluma aizsardzība, kā arī demokrātisko principu un vērtību, tostarp tiesiskuma, cilvēka cieņas neaizskaramības un vienlīdzības un solidaritātes principa, veicināšana ir ES ētiskā un tiesiskā acquis un tās kopējās ārlietu un drošības politikas (KĀDP), kā arī visu tās ārējo darbību stūrakmeņi; tā kā ES būtu jāturpina centieni ieņemt vadošu lomu cilvēktiesību vispārējā veicināšanā un aizsardzībā, tostarp daudzpusējas sadarbības līmenī, un tas jo īpaši būtu panākams, aktīvi un konstruktīvi darbojoties dažādās ANO struktūrās un ievērojot ANO Hartu, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un starptautiskās tiesības, kā arī saistības cilvēktiesību jomā un saistības, kas pieņemtas saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un Ilgtspējīgas attīstības mērķiem;

| B. | tā kā pilsoniskajai sabiedrībai ir svarīga nozīme demokrātijas izveidošanā un stiprināšanā, valsts varas uzraudzībā un labas pārvaldības, pārredzamības un pārskatatbildības veicināšanā; tā kā pilsoniskajai sabiedrībai ir galvenā nozīme demokrātijas veidošanā un stiprināšanā, tā kā pastāv saikne starp novājinātu pilsonisko sabiedrību, samazinātu politisko un pilsonisko telpu, paaugstinātu korupciju, sociālo un dzimumu nevienlīdzību, humānās un sociāli ekonomiskās attīstības zemu līmeni un sociālajiem konfliktiem; tā kā ir jānodrošina atbilstoši resursi, lai uzlabotu cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanu trešās valstīs, un šie resursi jāizmanto pēc iespējas efektīvāk, un pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību nedrīkstētu ierobežot ar ierobežojošiem tiesību aktiem, ierobežotu finansējumu, ierobežojošām licencēšanas procedūrām un aizliedzošiem nodokļiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā pilsoniskajai sabiedrībai ir svarīga nozīme demokrātijas izveidošanā un stiprināšanā, valsts varas uzraudzībā un labas pārvaldības, pārredzamības un pārskatatbildības veicināšanā; tā kā pilsoniskajai sabiedrībai ir galvenā nozīme demokrātijas veidošanā un stiprināšanā, tā kā pastāv saikne starp novājinātu pilsonisko sabiedrību, samazinātu politisko un pilsonisko telpu, paaugstinātu korupciju, sociālo un dzimumu nevienlīdzību, humānās un sociāli ekonomiskās attīstības zemu līmeni un sociālajiem konfliktiem; tā kā ir jānodrošina atbilstoši resursi, lai uzlabotu cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanu trešās valstīs, un šie resursi jāizmanto pēc iespējas efektīvāk, un pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību nedrīkstētu ierobežot ar ierobežojošiem tiesību aktiem, ierobežotu finansējumu, ierobežojošām licencēšanas procedūrām un aizliedzošiem nodokļiem;

| C. | tā kā daudzas pasaules valstis saskaras ar nesodāmību un netaisnību, un tajās ir nepietiekami efektīva ārstēšana, cietušo atbalsta pakalpojumi un finansiālais atbalsts terorisma upuriem, jo īpaši valstīs, kurās vairumu iedzīvotāju ir skāris terorisms; |
| --- | --- |

C.

tā kā daudzas pasaules valstis saskaras ar nesodāmību un netaisnību, un tajās ir nepietiekami efektīva ārstēšana, cietušo atbalsta pakalpojumi un finansiālais atbalsts terorisma upuriem, jo īpaši valstīs, kurās vairumu iedzīvotāju ir skāris terorisms;

| D. | tā kā 2017. gadā ļoti daudzi pilsoniskās sabiedrības aktīvi locekļi, viņu vidū advokāti, intelektuāļi, žurnālisti, reliģiskie līderi un cilvēktiesību aizstāvji, tostarp vides aktīvisti, visā pasaulē izjuta pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju mazināšanos un pret viņiem arvien biežāk tiek vērsti uzbrukumi, vajāšana, uzmākšanās, patvaļīgi aresti vai aizturēšanas vai pat nogalināšanas; tā kā ES cilvēktiesību aizstāvju mehānisms ProtectDefenders.eu ir sniedzis efektīvu palīdzību simtiem aktīvistu, taču saskaras ar pieaugošām vajadzībām; tā kā ES un tās dalībvalstīm būtu jāpiešķir vairāk līdzekļi tam, lai stiprinātu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību, un jāpalielina centieni cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībā un atbalstā; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2017. gadā ļoti daudzi pilsoniskās sabiedrības aktīvi locekļi, viņu vidū advokāti, intelektuāļi, žurnālisti, reliģiskie līderi un cilvēktiesību aizstāvji, tostarp vides aktīvisti, visā pasaulē izjuta pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju mazināšanos un pret viņiem arvien biežāk tiek vērsti uzbrukumi, vajāšana, uzmākšanās, patvaļīgi aresti vai aizturēšanas vai pat nogalināšanas; tā kā ES cilvēktiesību aizstāvju mehānisms ProtectDefenders.eu ir sniedzis efektīvu palīdzību simtiem aktīvistu, taču saskaras ar pieaugošām vajadzībām; tā kā ES un tās dalībvalstīm būtu jāpiešķir vairāk līdzekļi tam, lai stiprinātu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību, un jāpalielina centieni cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībā un atbalstā;

| E. | tā kā rīcībpolitika cilvēktiesību un demokrātijas atbalstam ir jāiekļauj visās citās ES politikas jomās, kurām piemīt ārēja dimensija, piemēram, attīstība, migrācija, drošība, cīņa pret terorismu, sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesība, paplašināšanās un tirdzniecība, jo īpaši ievērojot nosacījumus, ko izvirza cilvēktiesību jomā; tā kā veiksmīga un efektīva ES cilvēktiesību politika nav iespējama bez labākas saskaņotības starp ES iekšējo un ārējo politiku, kā arī starp tās ārpolitikas virzieniem; |
| --- | --- |

E.

tā kā rīcībpolitika cilvēktiesību un demokrātijas atbalstam ir jāiekļauj visās citās ES politikas jomās, kurām piemīt ārēja dimensija, piemēram, attīstība, migrācija, drošība, cīņa pret terorismu, sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesība, paplašināšanās un tirdzniecība, jo īpaši ievērojot nosacījumus, ko izvirza cilvēktiesību jomā; tā kā veiksmīga un efektīva ES cilvēktiesību politika nav iespējama bez labākas saskaņotības starp ES iekšējo un ārējo politiku, kā arī starp tās ārpolitikas virzieniem;

| F. | tā kā valsts teritorijas vai tās daļas nelikumīga okupācija ir starptautisko tiesību pārkāpums, kas saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām okupācijas spēkiem liek uzņemties atbildību pret civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā valsts teritorijas vai tās daļas nelikumīga okupācija ir starptautisko tiesību pārkāpums, kas saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām okupācijas spēkiem liek uzņemties atbildību pret civiliedzīvotājiem;

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | pauž dziļas bažas par pretreakciju pret demokrātiju, cilvēktiesībām un tiesiskumu visā pasaulē 2017. gadā un mudina ES un tās dalībvalstis bez jebkādiem nosacījumiem integrēt tām saistošos Eiropas un starptautiskos standartus attiecībā uz cilvēktiesībām, tiesiskumu, demokrātiju un minoritāšu tiesībām un nodrošināt ES iekšpolitikas un ārpolitikas labāku saskaņotību cilvēktiesību jomā, kā arī ciešāku dalībvalstu ārpolitikas koordināciju tādās jomās kā migrācija, terorisma apkarošana un tirdzniecība, jo ES kā uzticama un īstena starptautiska rīcībspēka ietekmi ļoti iespaido tās spēja veicināt cilvēktiesību un demokrātijas ievērošanu gan iekšēji, gan ārēji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkārtoti apstiprina, ka dalībvalstīm ir galīgā atbildība par visu cilvēktiesību aizsargāšanu, pieņemot un īstenojot starptautiskos cilvēktiesību līgumus un konvencijas, uzraugot cilvēktiesību pārkāpumus un nodrošinot efektīvu aizsardzību cietušajiem; norāda, ka miers, drošība un attīstība cits citu savstarpēji papildina un ir atkarīgi no spējas pievērsties ļaunprātīgas izmantošanas, noziegumu pret cilvēci, kara noziegumu un genocīda noziegumu problēmai; brīdina par jebkādiem centieniem ierobežot tiesības brīvi pārvietoties, pulcēšanās un vārda brīvību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka vīriešu un sieviešu līdztiesība ir viens no ES un tās dalībvalstu pamatprincipiem, kā minēts LES 3. panta 3. punktā, un ka tās veicināšana, izmantojot integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, tostarp citās valstīs visā pasaulē ar ārpolitikas palīdzību, ir viens no ES svarīgākajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka saskaņā ar Līgumos noteikto pienākumu ES ir apņēmusies veicināt dzimumu līdztiesību un nodrošināt dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu visās savās darbībās, lai dzimumu līdztiesība kļūtu par vienu no galvenajām prioritātēm visās ES pamatnostādnēs, darba attiecībās, politikas virzienos un darbībās, tostarp ārējās darbībās; attiecīgi atbalsta saistītos saskaņotos centienus daudzpusējos dialogos un ES delegāciju darbībās, piemēram, vēlēšanu novērošanas misijās; uzsver vajadzību pastiprināt EĀDD galvenās padomdevējas dzimumu jautājumos darbu trešās valstīs ar mērķi veicināt mieru, drošību un pamatbrīvības, nodrošinot īpašu budžetu, kas paredzēts viņas kompetences jomai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka patiesi neatkarīga, plurālistiska un dinamiska pilsoniskā sabiedrība dod ieguldījumu attīstībā un stabilitātē, nodrošina demokrātijas nostiprināšanu, tostarp varas nodalīšanu, sociālo taisnīgumu un cilvēktiesību ievērošanu, un veicina pārredzamību. pārskatatbildību un labu pārvaldību, jo īpaši ar pasākumiem korupcijas un ekstrēmisma apkarošanai; uzsver, ka cilvēktiesību aizstāvjiem un nevalstiskajām organizācijām (NVO) ir būtiska un ārkārtīgi liela nozīme starptautiskajos cilvēktiesību pamatlīgumos paredzēto tiesību piemērošanas veicināšanā un sekmēšanā, tostarp īstenojot izglītojošas programmas un veidojot izpratni par starptautisku organizāciju darbību; uzsver ES Pamatnostādņu par cilvēktiesību aizstāvjiem īstenošanas svarīgo nozīmi un tās spēju ar Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta (EIDHR) starpniecību turpināt pienācīga atbalsta sniegšanu cilvēktiesību aizstāvjiem un NVO situācijās, kad tiem visvairāk draud briesmas, proti, nodrošinot mehānisma ProtectDefenders.eu kapacitātes pilnveidošanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda uz to, cik svarīgi ir sniegt ārkārtas palīdzību cilvēktiesību aizstāvjiem, un ka pret visiem ieslodzītajiem ir jāizturas atbilstīgi starptautiskiem standartiem; uzsver savas bažas par cilvēktiesību aizstāvju drošību un to, ka vainīgie ir jāsauc pie atbildības; atzinīgi vērtē arī Eiropas Demokrātijas fonda saskaņotos centienus veicināt demokrātiju un pamattiesību un brīvību ievērošanu ES austrumu un dienvidu kaimiņreģionos; atzīst to, kādam riskam ir pakļauti cilvēktiesību aizstāvji, tostarp sieviešu tiesību aizstāvji, kas saskaras ar īpašu risku un apdraudējumu saistībā ar savu dzimumu, kā arī vides aktīvisti, un aicina EĀDD un dalībvalstis veltīt tiem īpašu uzmanību ES pamatnostādnēs par cilvēktiesību aizstāvjiem; uzsver, ka labāk jāsaskaņo ES sadarbība ar trešo valstu iestādēm saistībā ar cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsonisko sabiedrību, un uzteic dalībvalstu individuālās iniciatīvas papildus ES līmeņa darbībām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē ES aktīvo dalību ANO Cilvēktiesību padomē (UNHRC), kurā tā ir bijusi iniciatore un līdziniciatore rezolūcijām, izdevusi paziņojumus, iesaistījusies interaktīvos dialogos un debatēs un aicinājusi veltīt īpašas sesijas stāvoklim cilvēktiesību jomā; atzīst saistības, ko ES ir uzņēmusies, lai ANO Cilvēktiesību padomē risinātu jautājumu par stāvokli valstīs; uzsver, cik svarīga ir ES iesaistīšanās daudzpusējos dialogos un sadarbībā cilvēktiesību jomā; pilnībā atbalsta UNHRC darbības un iesaistīšanos cilvēktiesību aizstāvēšanā visā pasaulē; atzinīgi vērtē ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja darbu Zeid al-Hussein vadībā; pauž cerību, ka tiks īstenots ciešs dialogs un aktīva sadarbība ar jauniecelto augsto komisāri Michelle Bachelet; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu OHCHR darbībai un īpašajām procedūrām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž atzinību par darbu, ko veikuši Komisijas cilvēktiesību dienesti un EĀDD galvenajā mītnē un ES delegācijās un ES īpašais pārstāvis (ESĪP) cilvēktiesību jautājumos Stavros Lambrinidis, lai palielinātu cilvēktiesību efektivitāti, kohēziju un pamanāmību ES ārpolitikā, un atgādina par savu prasību noteikt, lai šis mandāts būtu pastāvīgs un nodrošinātu labāku pārskatatbildību; atzinīgi vērtē neseno pieeju, ko demonstrē ES iniciatīva “Good Human Rights Stories Initiative” (Cilvēktiesību veiksmes stāsti), kuras uzmanības centrā ir dažādās valstīs izmantotā paraugprakse; vēlreiz aicina pārskatīt mandātu, lai piešķirtu ESĪP pilnvaras pašiniciatīvai, atbilstīgus resursus un iespējas uzrunāt sabiedrību, lai ziņotu par gūtajiem panākumiem, veicot apmeklējumus uz trešām valstīm, kā arī lai darītu zināmu ES nostāju cilvēktiesību jautājumos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē ES 2017. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un norāda, ka tas šogad tika pieņemts daudz agrāk atbilstīgi Parlamenta iepriekšējos ziņojumos paustajām prasībām; lūdz Padomei turpināt centienus pabeigt šos gada ziņojumus agrākā gada posmā; mudina Padomi nodrošināt, ka nākamais gada ziņojums tiek pieņemts, pamatojoties uz atbilstošu apspriešanās procesu; uzskata, ka gada ziņojums ir neaizstājams instruments, lai novērtētu, sniegtu informāciju un apspriestu ES politiku cilvēktiesību un demokrātijas jomā pasaulē, un aicina to publiski veicināt visā pasaulē; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzīst panākumus, kas gūti saistībā ar ziņojuma procedūru un formātu, taču sagaida, ka Padome un PV/AP vēl vairāk ņems vērā attiecīgajās Parlamenta rezolūcijās un/vai ieteikumos pausto nostāju, lai nodrošinātu, ka ES iestāžu mijiedarbība cilvēktiesību jautājumos ir dziļāka un efektīvāka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir gūt pārskatu par galvenajām pozitīvajām un negatīvajām tendencēm, lai izvērtētu ES rīcības iedarbīgumu; šajā saistībā uzskata, ka attiecīgā gadījumā detalizētāku publisku ziņojumu sniegšana, jo īpaši pamatojoties uz prioritātēm un rādītājiem, kas noteikti ES cilvēktiesību stratēģijās attiecībā uz konkrētām valstīm, cita starpā vairotu konsekvenci cilvēktiesību nosacījumu klauzulu īstenošanā un ES politikas ietekmes uz cilvēktiesībām novērtēšanā un koriģēšanā; uzsver, ka jāuzrauga un pilnībā jāīsteno pašreizējās ES pamatnostādnes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīst, ka ES cilvēktiesību dialogi (CTD) ir vērtīgs jauktās diplomātijas līdzeklis cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanai divpusējās attiecībās ar trešām valstīm; taču norāda uz noturīgiem šķēršļiem, kas neļauj ar CTD sasniegt konkrētus rezultātus, piemēram, uz divējādu standartu izplatību vai vienotas nostājas trūkumu dalībvalstīs, un šaja ziņā aicina ieņemt dalībvalstīm vienotāku nostāju; aicina Komisiju un EĀDD meklēt veidus, kā īstenot efektīvākus, jēgpilnus cilvēktiesību dialogus, un gadījumos, kad tie nav konstruktīvi, strauji reaģēt un papildināt tos, izmantojot politisko dialogu vai publisko diplomātiju; mudina Komisiju un EĀDD uzlabot dialogu pārredzamību, tostarp veicinot pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalību, un katra dialoga sekmju izvērtēšanā izmantot skaidrus kritērijus; uzsver, ka ir svarīgi, lai ES cilvēktiesību dialogos rosinātu runāt par konkrētiem apdraudētiem cilvēktiesību aizstāvjiem un pieprasītu atbrīvot apcietinājumā esošos cilvēktiesību aizstāvjus un aizsargātu tos, kuri ir apdraudēti; turklāt iesaka ES iestādēm sniegt ES delegāciju ierēdņiem un darbiniekiem visos līmeņos atbilstošu apmācību par cilvēktiesībām un demokrātiju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārtoti uzsver, ka rīcība cilvēktiesību jomā jāīsteno atbilstoši Rīcības plānam cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam un 2017. gadā sagatavotajam tā vidusposma pārskatam, un šajā saistībā uzsver nepieciešamību paredzēt tādus resursus un speciālās zināšanas, kas būtu pietiekami, lai pienācīgi īstenotu ES galvenās prioritātes; aicina ES iestādes un dalībvalstis nodrošināt pašreizējā rīcības plāna efektīvu un saskaņotu īstenošanu, tostarp pilnvērtīgi sadarbojoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina ES stiprināt savus institucionālās attīstības un tiesiskuma politikas instrumentus un politikas virzienus un iekļaut kritērijus pārskatatbildības nodrošināšanai un censties nepieļaut nesodāmību par cilvēktiesību pārkāpumiem; aicina efektīvā veidā piešķirt piemērotus resursus, lai vairāk veicinātu cilvēktiesības un demokrātiju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | šajā saistībā atgādina par EIDHR sniegto izšķirīgo atbalstu, īstenojot ES Stratēģisko satvaru, Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā, ES cilvēktiesību pamatnostādnes un valstu stratēģijas, jo šis atbalsts ir sekmējis ES stratēģiskāku rīcību šajā jomā un nodrošinājis pārskatatbildību, pamanāmību un efektivitāti; stingri uzstāj, lai EIDHR tiktu iekļauts kā atsevišķs un neatkarīgs instruments daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam satvarā, lai tā skaidri izteiktā atšķirība netiktu sapludināta plašākā ārējās darbības fondā; aktīvi atbalsta sadarbību starp ES ārējiem finansēšanas instrumentiem, lai novērstu dublēšanos un pārklāšanos, kā arī palīdzētu atrast iespējamās nepilnības un jomas, kurās nepieciešams finansējums; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, ka pieredze un atziņas, kas gūtas pārejas procesā uz demokrātiju, īstenojot Savienības paplašināšanās un kaimiņattiecību politikas pasākumus, varētu palīdzēt apzināt paraugpraksi, kas būtu izmantojama, lai atbalstītu un stiprinātu citus demokratizācijas procesus visā pasaulē; pauž pārliecību, ka pārskatītajai Eiropas kaimiņattiecību politikai būtu jāatbalsta ekonomiskā, sociālā un politiskā reforma, jāaizsargā cilvēktiesības un jāpalīdz izveidot tiesiskumu, vienlaikus ievērojot ES apņemšanās saviem partneriem; atkārtoti norāda, ka cilvēktiesību un demokrātijas veicināšana ir gan partnervalstu, gan ES interesēs; uzsver nepieciešamību veidot parlamentu savstarpējās attiecības starp ES un tās partneriem atklāta dialoga ietvaros, kura pamatā ir savstarpēja sapratne un uzticēšanās, lai efektīvi veicinātu cilvēktiesības; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver darbu, ko veic Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomiteja (DROI), kas uztur ciešas darba attiecības ar citām ES iestādēm, ESĪP, EĀDD, pilsonisko sabiedrību, tostarp NVO, un daudzpusējām cilvēktiesību aizsardzības iestādēm; norāda, ka 2017. gadā DROI sagatavoja trīs ziņojumus, ko plenārsēdē pieņēma kā rezolūcijas par bezvalstniecību Dienvidāzijā un Dienvidaustrumāzijā (13), par cilvēktiesību pārkāpumu novēršanu saistībā ar kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, tostarp genocīdu (14), un par korupciju un cilvēktiesībām trešās valstīs (15); |
| --- | --- |

17.

| 18. | ierosina 2019. gada pirmajā trimestrī izveidot iekšējo darba grupu, lai pārskatītu cilvēktiesību veicināšanas un integrēšanas darbības, ko 2014.–2019. gada sasaukuma laikā veic Parlamenta komitejas ar ārējām pilnvarām un tā delegācijas attiecībām ar trešām valstīm; plāno šīs pārskatīšanas laikā sagatavot ieteikumus, lai nākamajā Parlamenta sasaukumā uzlabotu Parlamenta darbu, tostarp saistībā ar EĀDD un Komisijas darbības rūpīgu uzraudzību, iekšējo institucionālo struktūru un cilvēktiesību integrēšanu tā struktūru darbā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka iespējams palielināt steidzamo rezolūciju nozīmi, pamatojoties uz Reglamenta 135. pantu, lai stiprinātu cilvēktiesības un demokrātiju, veicinot savlaicīgu norišu atspoguļojumu, mērķtiecību un efektivitāti; |
| --- | --- |

19.

Ar cilvēktiesībām saistītas īpašas problēmas

| 20. | pauž visdziļākās bažas par to, ka 2017. gadā pakāpeniski samazinājās pilsoniskās sabiedrības darbības telpa, un pauž nožēlu par to, ka pret cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem un NVO pārāk bieži tiek vērsta aizskaršana, iebiedēšana un vardarbība, ieskaitot nogalināšanu; pauž bažas par to, ka cilvēktiesību aktīvistiem, kas vēlas apmeklēt ANO Cilvēktiesību padomes sesijas Ženēvā un citas starptautiskās iestādes, joprojām tiek noteikti ceļošanas aizliegumi, un stingri nosoda šādus aizliegumus, aicinot attiecīgās valdības tos atcelt; uzsver, ka nav pieņemami, ka pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un plašsaziņas līdzekļiem neļauj piedalīties starptautisko struktūru darbā, un uzstāj, ka ir jāievēro pilsoniskās sabiedrības pārstāvju pamata cilvēktiesības un politiskās tiesības; pauž pārliecību, ka daži cilvēktiesību aktīvisti ir tikuši aizturēti pēc atgriešanās savās valstīs pēc viņu uzklausīšanas starptautiskās iestādēs; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž nožēlu par to, ka pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju mazināšanās aizvien biežāk tiek konstatēta arī senās demokrātijās un valstīs ar vidējiem un augstiem ienākumiem; aicina ES un tās dalībvalstis rādīt piemēru; nosoda tādus tiesību aktus, kas ierobežo pilsoniskās sabiedrības darbības, piemēram, slēdzot NVO vai iesaldējot to līdzekļus; aicina atcelt tādus tiesību aktus, kas uzliek patvaļīgas vai traucējošas prasības NVO darbībām, tostarp noteikumus par ierobežojumiem ārvalstu finansējumam; nosoda liekvārdību publiskotajos notikumu izklāstos, kas arvien vairāk apdraud pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmi; mudina ES delegācijas un dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības turpināt uzraudzīt un vērst uzmanību uz pulcēšanās un biedrošanās brīvības pārkāpumu gadījumiem, tostarp dažāda veida aizliegumiem un ierobežojumiem, kas ietekmē pilsoniskās sabiedrības organizācijas un to darbību, vai viltus NVO popularizēšanu, kuras sponsorē valdība; mudina arī turpmāk aktīvi atbalstīt cilvēktiesību aizstāvjus, piemēram, sistemātiski sekot līdzi tiesu sēdēm, apmeklēt cilvēktiesību aizstāvjus cietumā un izplatīt paziņojumus par konkrētiem gadījumiem vienmēr, kad tas ir nepieciešams; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nosoda to, ka 2017. gadā plašsaziņas līdzekļu brīvība bija ļoti apdraudēta — saskaņā ar “Reportieri bez robežām” gada pārskatu uzbrukumi presei 2017. gadā sasniedza rekordaugstu līmeni; uzsver, ka ir jāievēro uzskatu un vārda brīvības principi, kā minēts Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantā; atkārtoti uzsver, ka vārda brīvība gan tiešsaistē, gan bezsaistē ir būtisks elements, lai varētu pienācīgi darboties demokrātiskas sabiedrības, jo tā veicina plurālisma kultūru, kas ļauj pilsoniskajai sabiedrībai un iedzīvotājiem prasīt atbildību no savas valsts valdības un lēmumu pieņēmējiem un pastiprina tiesiskuma ievērošanu; stingri nosoda draudēšanu, iebiedēšanu un uzbrukumus, kas vērsti pret žurnālistiem, neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem, blogeriem un trauksmes cēlējiem, kā arī naida runu, likumus par neslavas celšanu, kūdīšanu uz vardarbību, jo tie apdraud tiesiskumu un vērtības, ko iemieso cilvēktiesības; uzsver, ka 2017. gadā tika arestēti simtiem mierīgo protestētāju un žurnālistu, no kuriem daudzi cieta no nepienācīgas izturēšanās un patvaļīgas aizturēšanas, un viņiem vajadzēja maksāt lielu naudas sodu tiesu procesos, kuros netika nodrošināti minimālie procesuālie standarti; mudina ES attiecībās ar visām trešām valstīm pastiprināt centienus, lai aizsargātu tiesības uz uzskatu un vārda brīvību; uzsver, ka svarīgi ir nodrošināt ES pamatnostādņu par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē efektīvu īstenošanu un regulāri uzraudzīt to ietekmi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka ļoti būtiska nozīme ir akadēmiskajai brīvībai kā cilvēktiesībām, ko aizsargā starptautiskie līgumi; stingri nosoda jebkādus uzbrukumus akadēmiskajai brīvībai, piemēram, nogalināšanu, piespiedu pazušanas gadījumus, vardarbību, apcietināšanu, darba vietas zaudēšanu, uzbrukumus, kas vērsti pret reputāciju, un nelikumīgu kriminālvajāšanu; uzsver, cik nopietni ir jebkādi uzbrukumi akadēmiskajai brīvībai, jo tā ir ļoti būtiska, lai veidotu plurālistisku un demokrātisku sabiedrību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | stingri nosoda to, ka 2017. gadā tik daudz cilvēktiesību aizstāvju saņēma digitālā vidē izteiktus draudus, tostarp tika kompromitēti dati, konfiscējot aprīkojumu, veikta attālināta novērošana un nopludināti dati; nosoda uzraudzību tiešsaistē un datorprogrammu uzlaušanu nolūkā iegūt informāciju, ko varētu izmantot tiesas prāvās vai nomelnošanas kampaņās; pauž nopietnas bažas par atsevišķu kibernovērošanas divējāda lietojuma tehnoloģiju arvien plašāku izmantošanu pret politiķiem, aktīvistiem, blogeriem un žurnālistiem; šajā saistībā stingri aicina ES iestādes steidzami un efektīvi atjaunināt divējāda lietojuma eksporta kontroles regulējumu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atgādina, ka tiesu varas sistēmas neatkarība un godprātība tiesvedības sistēmā, kur visu posmu darbinieki ir spējīgi neatkarīgi un taisnīgi veikt savus pienākumus, ir priekšnoteikumi demokrātiskas valsts attīstībai un cilvēktiesību juridiskajai aizsardzībai; skaidri nosoda visus mēģinājumus ierobežot tiesnešu, prokuroru un advokātu brīvību un visa veidu tiešu un netiešu vardarbību, kas vērsta pret viņiem; aicina ES pievērst maksimālu uzmanību šim jautājumam saistībā ar diplomātiskajām attiecībām, kas izveidotas ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzīst, ka atklātais internets un tehnoloģiju sasniegumi ir devuši iespēju par cilvēktiesību pārkāpumiem ziņot ātrāk; kritizē dažu valdību centienus kontrolēt masu saziņas līdzekļus, tostarp internetu; pauž bažas par to, ka valsts un nevalstiski rīcībspēki 2017. gadā radīja daudz viltus ziņu un dezinformācijas, kas veicināja pret cilvēktiesībām vērstu vēstījumu izplatīšanos, ierobežoja piekļuvi pareizai, objektīvai bezmaksas informācijai, kūdīja uz vardarbību, naidu vai diskrimināciju pret noteiktām grupām vai indivīdiem un ietekmēja vēlēšanu rezultātus, tādējādi apdraudot demokrātiju; šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi, lai ES izstrādātu stingrāku pozitīvu vēstījumu par cilvēktiesībām, stingri vērstos pret valdībām, kuras atbalsta dezinformāciju vai apdraud cilvēktiesību universālumu un nedalāmību un pastiprinātu centienus nolūkā atbalstīt brīvus un neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus visā pasaulē; uzsver, ka izglītībai, kultūrai, zināšanām un kritiskajai domāšanai piemīt centrālā nozīme cīņā pret viltus ziņām un to izplatīšanu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina PV/AP iecelt ES vēstnieku kiberdrošības jautājumos, kura pienākums būtu koordinēt ES diplomātiskos centienus, lai sekmētu ārpolitikas jomās atvērta, sadarbspējīga, droša un uzticama interneta attīstību, ievērojot cilvēktiesības un veicinot normu par valsts atbildīgas rīcības tiešsaistē ievērošanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vēlreiz apstiprina, ka domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvība, tostarp brīvība ticēt vai neticēt, brīvība praktizēt vai nepraktizēt reliģiju pēc savas izvēles, atmest vai mainīt reliģisko pārliecību, un tiesības uz apostāzi un pieņemt ateistiskus uzskatus ir jāpaplašina bez jebkādiem nosacījumiem, izmantojot starpreliģiju un starpkultūru dialogu; nosoda diskrimināciju domas, apziņas, reliģiskās pārliecības vai ticības dēļ, etnisko un reliģisko grupu vajāšanu un pret tām vērstos uzbrukumus 2017. gadā; aicina izvairīties no reliģijas izmantošanas par instrumentu politiskiem mērķiem; pauž nožēlu par valsts un nevalstisku rīcībspēku mēģinājumiem ierobežot domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvību, pulcēšanās brīvību un vārda brīvību, cita starpā pieņemot un īstenojot likumus par zaimošanu; prasa īstenot turpmāku rīcību, lai aizsargātu reliģiskās minoritātes, neticīgos un ateistus, tostarp likumu par zaimošanu upurus; aicina ES un tās dalībvalstis vairāk iesaistīties politiskajās diskusijās, lai atceltu šādus tiesību aktus, pastiprināt centienus, lai, sadarbojoties ar trešām valstīm, veicinātu tiesību uz domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvību ievērošanu, un sekmēt dialogu starp kultūrām un reliģijām; aicina Komisiju un EĀDD uzņemties aktīvu lomu, palīdzot droši atgriezties — brīvprātīgā kārtā — cilvēkiem, kuri bija spiesti pamest mājas sakarā ar vajāšanu reliģijas vai ticības dēļ; prasa īstenot konkrētus pasākumus, lai efektīvi īstenotu ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību; atbalsta tādu ES praksi, kurā tā uzņemas vadību tematisko rezolūciju par domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvību izstrādē UNHRC un ANO Ģenerālajā asamblejā (UNGA); pilnībā atbalsta darbu, ko veic ES īpašais sūtnis reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai ārpus ES Ján Figel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž dziļu nožēlu par to, ka daudzās valstīs visā pasaulē joprojām tiek pieļauta spīdzināšana, necilvēcīga un pazemojoša izturēšanās un nāvessods, un prasa ES pastiprināt centienus izskaust šo praksi; uzskata, ka milzīgas bažas rada ieslodzījuma apstākļi, tostarp piekļuve aprūpei un zālēm, un stāvoklis, kādā ir cietumi, vairākās valstīs; atzinīgi vērtē to, ka 2017. gada 18. septembrī sāka darboties Alianse pret tādu preču tirdzniecību, kuras var izmantot spīdzināšanai, un to, ka tika izveidota ES Spīdzināšanas izskaušanas koordinācijas grupa, kuras uzdevums ir sekot līdzi alianses īstenošanai; šajā saistībā atzinīgi vērtē ES tiesību akta par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai necilvēcīgai rīcībai vai sodīšanai, atjaunināšanu; norāda, ka 2017. gadā visā pasaulē izpildīto nāvessodu skaits bija par 4 % mazāks nekā iepriekšējā gadā; aicina valstis, kas vēl nav noteikušas moratoriju nāvessodam, to nekavējoties izdarīt, tādējādi pavirzoties soli tuvāk tā atcelšanai; uzskata, ka ir būtiski nepieciešams cīnīties pret jebkādiem spīdzināšanas un necilvēcīgas izturēšanās veidiem, tostarp psiholoģiskiem, pret ieslodzītajām personām un stiprināt centienus starptautisko tiesību ievērošanai šajā jomā, un nodrošināt upuriem kompensāciju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | stingri nosoda visus šaušalīgos noziegumus un cilvēktiesību pārkāpumus, kurus veikuši gan valsts, gan nevalstiski rīcībspēki, tostarp pret pilsoņiem, kas miermīlīgi īstenoja savas cilvēktiesības; ir satriekts par daudzajiem izdarītajiem noziegumiem plašā amplitūdā, tostarp slepkavībām, spīdzināšanām, izvarošanām, paverdzināšanām un seksuālo verdzību, bērnu karavīru vervēšanu, piespiedu pāriešanu citā reliģijā un sistemātiskajām reliģisko un etnisko minoritāšu slepkavībām; mudina ES un tās dalībvalstis apkarot genocīda noziegumus, noziegumus pret cilvēci un kara noziegumus un nodrošināt, ka tajos vainojamie tiek nodoti tiesai; aicina ES sniegt atbalstu organizācijām un ANO izmeklēšanas grupām, kas vāc, glabā un aizsargā gan digitālus, gan cita veida pierādījumus par noziegumiem, kurus izdarījušas jebkuras šo konfliktu puses, ar mērķi atvieglot apsūdzības celšanu pret tām starptautiskā līmenī; norāda, ka interneta platformas, attīrot tās no teroristu materiāliem un propagandas, ir izdzēsušas pierādījumu videomateriālus, kas attiecas uz iespējamiem kara noziegumiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pauž atbalstu Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) būtiskajai lomai lietās, kurās iesaistītās valstis nevar vai nevēlas īstenot savu jurisdikciju; prasa, lai ES un tās dalībvalstis sniedz SKT diplomātisko un finansiālo atbalstu; prasa, lai ES un dalībvalstis mudina visas ANO dalībvalstis ratificēt un piemērot SKT Romas statūtus, un pauž sašutumu par izstāšanos no statūtiem un draudiem izstāties no tiem; aicina arī visus Romas statūtu parakstītājus saskaņot savu rīcību ar SKT un sadarboties ar to; aicina visas dalībvalstis ratificēt Kampalas grozījumus attiecībā uz agresijas noziegumu un to noziegumu sarakstā, kas ir ES kompetencē, pievienot arī īpaši nežēlīgos noziegumus; atkārtoti uzsver, ka būtiska nozīme ir citiem nozīmīgiem mehānismiem, lai izbeigtu nesodāmību, tostarp universālās jurisdikcijas izmantošanai, un aicina dalībvalstis pieņemt nepieciešamos tiesību aktus; šajā saistībā atgādina, ka visām darbībām jābūt vērstām uz cietušo tiesību aizsardzību; atkārtoti aicina PV/AP iecelt ES īpašo pārstāvi starptautisko humanitāro tiesību un starptautiskā taisnīguma jomā ar pilnvarām popularizēt, iekļaut un pārstāvēt ES apņemšanos cīnīties pret nesodāmību; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē ES centienus atbalstīt starptautisko, objektīvo un neatkarīgo mehānismu (IIIM), ko ANO izveidojusi Sīrijā, lai palīdzētu smago noziegumu izmeklēšanā; uzsver, ka citās valstīs ir jāizveido līdzīgs neatkarīgs mehānisms; aicina ES un dalībvalstis, kuras vēl nav sniegušas finansiālu ieguldījumu IIIM, sniegt šādu ieguldījumu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkārto, ka valstis Starptautiskajā Tiesā var celt apsūdzību pret citām valstīm par starptautisko nolīgumu, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas pret spīdzināšanu, pārkāpumiem, lai noteiktu valsts atbildību kā netiešu pamatu individuālas kriminālatbildības noteikšanai tiesā vēlākā posmā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž dziļu nožēlu par to, ka netiek ievērotas SHT, un stingri nosoda nāvējošos uzbrukumus, kas tik satraucoši bieži tika vērsti pret slimnīcām, skolām un citiem civiliem mērķiem bruņotos konfliktos visā pasaulē 2017. gadā; uzskata, ka starptautiskā uzbrukumu nosodīšana ir jāveic, pamatojoties uz neatkarīgu izmeklēšanu un patiesu pārskatatbildību; atzinīgi vērtē palīdzības sniedzēju veikto darbu humanitārās palīdzības sniegšanā; aicina dalībvalstis, ES iestādes un PV/AP nodrošināt, ka ES politika un rīcība starptautisko humanitāro tiesību jomā ir izstrādāta saskaņoti un efektīvi, un izmantot visus to rīcībā esošos līdzekļus šā jautājuma risināšanai; secina, ka ES un tās dalībvalstīm būtu bijis jādara pieejami sīkāki ziņojumi par to, kā konkrētās konfliktsituācijās tiek īstenotas pamatnostādnes par starptautisko humanitāro tiesību ievērošanas veicināšanu, tostarp un ne mazākas nozīmes — ES gada ziņojums par cilvēktiesībām un demokrātiju; aicina starptautisko sabiedrību izveidot instrumentus, kas var līdz minimumam samazināt neatbilstību starp brīdinājumu un reakciju, tādā pašā veidā kā ES agrīnās brīdināšanas sistēma, lai novērstu vardarbīgu konfliktu rašanos, atkārtošanos un eskalāciju; prasa ES un tās dalībvalstīm palielināt finansiālo atbalstu humānajai palīdzībai un attīstības palīdzībai; norāda uz oficiālās attīstības palīdzības (OAP) samazināšanos 2017. gadā salīdzinājumā ar 2016. gadu un uz to, ka OAP nesasniedz mērķi 0,7 % no NKI; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina par 2014. gada 27. februāra rezolūciju par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu (16); pauž nopietnas bažas par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu, neievērojot starptautisko tiesisko regulējumu; atkārtoti aicina ES nekavējoties izstrādāt juridiski saistošu satvaru bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanai, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis, pildot savas juridiskās saistības, neveic cilvēku nelikumīgu mērķtiecīgu nogalināšanu vai nepalīdz šādu nogalināšanu veikt citām valstīm; aicina Komisiju pienācīgi informēt Parlamentu par turpmāku ES līdzekļu izmantošanu jebkādiem pētniecības un izstrādes projektiem, kas saistīti ar bezpilota lidaparātu projektēšanu; aicina saistībā ar turpmākiem bezpilota lidaparātu izstrādes projektiem veikt novērtējumus par ietekmi uz cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina PV/AP un dalībvalstis paplašināt ES ierobežojošo pasākumu režīmu, iekļaujot tajā arī sankciju režīmu par cilvēktiesību neievērošanu, saskaņā ar kuru KDAP sankciju lēmumi varētu balstīties līdzīgi kā Magņitska tiesību akta gadījumā uz pamatojumu par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mudina PV/AP un dalībvalstis veikt darbu saistībā ar tādu ieroču sistēmu aizlieguma noteikšanu, kurās cilvēks nekontrolē spēka pielietošanu, kā Parlaments jau vairākkārt ir prasījis, un, gatavojoties attiecīgām sanāksmēm ANO līmenī, steidzami izstrādāt un pieņemt kopēju nostāju jautājumā par autonomo ieroču sistēmām un attiecīgajos forumos paust vienotu nostāju un atbilstoši rīkoties; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka korupcija mazina tiesiskumu, demokrātiju un ekonomikas konkurētspēju un apdraud cilvēktiesības; uzsver, ka ir nepieciešams atbalstīt cilvēktiesību aizstāvjus un trauksmes cēlējus, kuri cīnās pret korupciju, aicina uzlabot pretkorupcijas mehānismus un praksi, piemēram, sankciju noteikšanu tiem indivīdiem un valstīm, kas izdara nopietnus ar korupciju saistītus pārkāpumus; aicina EĀDD un Komisiju izstrādāt kopīgas programmas cilvēktiesību un korupcijas apkarošanas jomā, jo īpaši iniciatīvas ar mērķi uzlabot pārredzamību, cīnīties pret nesodāmību un stiprināt pretkorupcijas aģentūras, kā arī ES fondu izmantošanas labāku pārredzamību un izsekojamību; aicina Komisiju pārrunāt korupcijas apkarošanas noteikumus turpmākajos tirdzniecības nolīgumos; atgādina ieteikumus korupcijas apkarošanas un cilvēktiesību jomā, kas noteikti 2017. gada 13. septembra rezolūcijā par korupciju un cilvēktiesībām trešās valstīs (17), un aicina ES iestādes un dalībvalstis veikt turpmākus pasākumus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pauž bažas par kultūras mantojuma objektu iznīcināšanu, to izlaupīšanu un vandālismu un stingri atbalsta faktu noskaidrošanas, mantojuma aizsardzības un glābšanas iniciatīvas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver brīvu un godīgu vēlēšanu nozīmi demokrātiskos procesos un pauž bažas par to, ka arvien biežāk visā pasaulē notiek nelikumīgas vēlēšanas; atgādina, ka plašsaziņas līdzekļu neatkarība un dažādība ir svarīga, lai nodrošinātu brīvas un godīgas vēlēšanas; aicina ES neatzīt fiktīvu vai falsificētu vēlēšanu rezultātus un izmantot visus to rīcībā esošos diplomātiskos, ekonomiskos un politikas instrumentus, lai saglabātu vēlēšanu ticamību visā pasaulē un mudinātu valstis izpildīt brīvu un godīgu vēlēšanu kritērijus; uzskata, ka atbalstam, ko ES sniedz vēlēšanu procesiem un demokrātijai visā pasaulē, proti, tās vēlēšanu misijām un tām sekojošajai pēckontrolei, tās palīdzībai vēlēšanās un jo īpaši Parlamenta aktīvajai rīcībai šajā jomā, ir ārkārtīgi liela nozīme; uzsver, ka vēlēšanu novērošanai ir svarīga nozīme miermīlīgas pārejas uz demokrātiju īstenošanā, tiesiskuma stiprināšanā, politiskā plurālisma veicināšanā un sieviešu dalības vēlēšanu procesos palielināšanā, kā arī pārredzamības uzlabošanā cilvēktiesību jomā; atgādina, cik svarīga nozīme ir vietējo pilsoniskās sabiedrības organizāciju dalībai vēlēšanu novērošanas procesā un vēlēšanu novērošanas misiju sniegto ieteikumu īstenošanā; uzskata, ka iejaukšanās citu valstu vēlēšanās, veicot kiberoperācijas, pārkāpj tautas tiesības brīvi izvēlēt savus pārstāvjus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē to, ka ES ir parakstījusi Stambulas konvenciju, un uzsver vajadzību ar visiem līdzekļiem novērst un apkarot vardarbību pret sievietēm, tostarp vardarbību ģimenē; prasa dalībvalstīm, kuras to vēl nav izdarījušas, pēc iespējas ātri ratificēt un īstenot šo konvenciju; šajā saistībā atbalsta ES un ANO kopīgo iniciatīvu “Spotlight” (“Prožektoru gaismā”); mudina valstis uzlabot savus tiesību aktus, lai pēc iespējas agrākā posmā novērstu ar dzimumu saistītu vardarbību, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un seksuālu vardarbību; atgādina, ka vardarbība pret sievietēm dziļi sakņojas dzimumu nelīdztiesībā un tādēļ šī problēma jārisina vispusīgi, un uzsver sociālo pakalpojumu un aizsardzības svarīgo nozīmi; uzsver, ka uzticamai statistikai par visu veidu vardarbības pret sievietēm novēršanu, iemesliem un sekām ir izšķiroša nozīme, lai izstrādātu efektīvus tiesību aktus un stratēģijas nolūkā apkarot ar dzimumu saistītu vardarbību; tādēļ aicina ES palīdzēt valstīm uzlabot datu apkopošanu šajā jomā un izpildīt starptautiskās juridiskās saistības; aicina ES sadarboties ar citām valstīm, lai palielinātu finansējumu un uzlabotu plānošanu nolūkā novērst seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību visā pasaulē un reaģēt uz to; nosoda visa veida fizisko, seksuālo un psiholoģisko vardarbību un ekspluatāciju, masveida izvarošanu, cilvēku tirdzniecību un sieviešu seksuālo un reproduktīvo tiesību pārkāpšanu; uzsver, ka būtu jānodrošina visām sievietēm pienācīga un cenas ziņā pieejama veselības aprūpe, viņu seksuālo un reproduktīvo tiesību vispārēja ievērošana un iespējas tās īstenot un ka viņām jābūt iespējai pieņemt brīvus un atbildīgus lēmumus par savu veselību, ķermeni un seksuālajām un reproduktīvajām tiesībām; norāda, ka izglītība ir būtisks instruments, lai apkarotu diskrimināciju un vardarbību pret sievietēm un bērniem; pauž nosodījumu par “global gag rule” (vispārējās finansējuma bloķēšanas politikas abortus atbalstošām organizācijām) atjaunošanu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka ES ir jāsaglabā apņemšanās pilnīgi īstenot pienākumus un saistības attiecībā uz sieviešu tiesību nodrošināšanu, ko tā uzņēmusies saskaņā ar CEDAW, Pekinas Rīcības platformu un Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību rīcības programmu, un jāievēro to pārskatīšanas konferenču rezultāti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atgādina, ka 2017. gada augustā publicēts pirmais ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāna II 2016.–2020. gadam (GAP II) īstenošanas ziņojums par 2016. gadu, kurā uzsvērtas vairākas pozitīvas tendences meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošanā, nodrošinot viņu fizisku un psiholoģisku integritāti, veicinot viņu ekonomiskās un sociālās tiesības un palielinot viņu ietekmi un līdzdalību; uzskata, ka ES būtu jāturpina integrēt sieviešu atbalsta jautājumu kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) darbībās, konfliktu novēršanā un pēckonfliktu atjaunošanā; atgādina par ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra Rezolūcijas Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību nozīmību; uzsver, ka, lai uzlabotu sieviešu tiesības un viņu piedalīšanos valsts un privātā sektora institūcijās, politikas veidošanā, saimnieciskajā dzīvē un miera procesā, ir nepieciešama valsts un privātā sektora plašāka iesaistīšana; uzsver, ka uzņēmumiem ir svarīga nozīme sieviešu tiesību stiprināšanā; mudina Komisiju uzņemties vadību seksuālās izmantošanas un seksuālās vardarbības apkarošanā humānās palīdzības un attīstības palīdzības jomā, jo, veicot darbu šajās jomās, ir jāievēro augstākie atbildības un pārskatatbildības standarti; uzsver, cik svarīgi ir pārskatīt un stiprināt aizsardzības procedūras un spēka lietošanas noteikumus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina EĀDD nodrošināt, lai ANO Sieviešu statusa komisijas 62. sesijas secinājumi tiktu iekļauti tā politikas virzienos un sniegtu jaunu stimulu dzimumu līdztiesības panākšanai un lauku sieviešu un meiteņu iespēju veicināšanai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka ir svarīgi sievietēm un meitenēm padarīt pieejamu izglītību un apmācību zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātikas (STEM) priekšmetos, kā arī humanitārajās zinātnēs, liekot īpašu uzsvaru uz viņu talantu un kompetenču attīstību un pārstāvības palielināšanu STEM nozarēs; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju izskatīt veidus un instrumentus, ar kādiem ES varētu vienpusēji pievienoties UNCRC, ņemot vērā, ka visas ES dalībvalstis to ir ratificējušas un ka ES primārie un sekundārie tiesību akti ietver materiālās normas attiecībā uz bērna tiesību aizsardzību; aicina tās valstis, kas vēl nav ratificējušas UNCRC, to steidzami izdarīt; atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemtas pārskatītās ES pamatnostādnes par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību, un uzsver, ka ir jānodrošina, lai tās attiektos uz visiem bērniem, tostarp atstumtākajiem un neaizsargātiem bērniem; uzsver, ka bērni bieži vien ir pakļauti īpašu veidu vardarbībai, piemēram, bērnu laulībai, bērnu prostitūcijai, bērnu kareivju izmantošanai, dzimumorgānu kropļošanai, bērnu darbam un bērnu tirdzniecībai, jo īpaši humanitāro krīžu un bruņotu konfliktu laikā, un tāpēc viņiem ir vajadzīga pastiprināta aizsardzība; prasa, lai ES sadarbotos ar trešām valstīm, lai izbeigtu agrīnās, bērnu un piespiedu laulības, nosakot 18 gadus kā minimālo vecumu laulībām, pieprasot abu laulāto vecuma verificēšanu un viņu pilnīgu un brīvu piekrišanu, ieviešot obligātus laulības reģistrācijas ierakstus un nodrošinot šo noteikumu izpildi; uzsver, ka ES ir aktīvāk jāiesaistās bērnu, jo īpaši nepavadītu bērnu, aizsardzības jautājuma risināšanā un jāvelta īpaša uzmanība izglītībai un psihosociālajam atbalstam; aicina pienācīgi īstenot Pamatnostādnes skolu un universitāšu aizsardzībai pret militāru izmantošanu bruņota konflikta laikā; aicina rast steidzamu risinājumu attiecībā uz bērniem bezpavalstniekiem ES un ārpus tās, jo īpaši tiem, kuri dzimuši valstī, kura nav vecāku izcelsmes valsts, kā arī bērniem migrantiem, saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; aicina ES un dalībvalstis izstrādāt rīcības plānu, lai izbeigtu bērnu aizturēšanu to migrācijas statusa dēļ, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas pieņemtajā Ņujorkas deklarācijā par bēgļiem un migrantiem; atgādina par tiesībām uz īpašu aizsardzību bērna interešu labā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt pārredzamību un uzraudzību attiecībā uz finanšu līdzekļiem, kas piešķirti trešām valstīm sadarbībai migrācijas jomā, un nodrošināt, ka drošības spēku, policijas un tiesu sistēmas, kas iesaistītas cilvēktiesību pārkāpumos šajā saistībā, ne tieši, ne netieši negūst labumu no šādas sadarbības; uzsver iespēju sadarbību attīstības jomā nošķirt no sadarbības atpakaļuzņemšanas un migrācijas pārvaldības jomā; pauž bažas par iespējamu ES ārpolitikas izmantošanu par instrumentu “migrācijas pārvaldības” veidā un uzsver, ka visiem centieniem strādāt ar trešām valstīm, tostarp izcelsmes un tranzīta valstīm, migrācijas jautājumos jāiet roku rokā ar cilvēktiesību stāvokļa uzlabošanu šajās valstīs un starptautisko cilvēktiesību un bēgļu tiesību ievērošanu; pauž dziļas bažas un solidarizējas ar lielo skaitu bēgļu, migrantu un iekšzemē pārvietotu personu, kas cieš no smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, jo kļuvuši par konfliktu, vajāšanas, neatbilstīgas pārvaldības un cilvēku tirdzniecības un kontrabandas tīklu upuriem; uzsver, ka steidzami jānovērš migrācijas plūsmu galvenie cēloņi un tādēļ jāpievēršas migrācijas parādības ārējai dimensijai, tostarp cenšoties rast ilgtspējīgus risinājumus konfliktiem un nepietiekamajai attīstībai mūsu kaimiņvalstīs un visā pasaulē, veidojot sadarbību un partnerības ar attiecīgajām trešām valstīm, kas ievēro starptautiskās tiesības, nodrošina cilvēktiesību ievērošanu un saglabā ES uzticamību gan ES, gan ārpus tās; aicina ES un tās dalībvalstis sniegt humāno palīdzību izglītības, mājokļu un veselības aprūpes un citās jomās, kurās migrantiem un bēgļiem vajadzīgs atbalsts, un tam, lai atgriešanas politika tiktu īstenota pienācīgi; atgādina, ka ir svarīgi, lai ES aicinātu attiecīgās valstis parakstīt Protokolu par migrantu nelikumīgas ievešanas pa zemes, jūras un gaisa ceļiem apkarošanu; norāda, ka saskaņā ar ANO ziņām 2017. gadā aptuveni 258 miljoni personu dzīvoja valstī, kas nav viņu dzimšanas valsts; aicina Komisiju tās politikas virzienos joprojām par prioritāti uzskatīt migrantu un bēgļu tiesību aizsardzību un veicināšanu; pieprasa pilnveidot un labāk īstenot migrantu un bēgļu aizsardzības sistēmas, jo īpaši radot drošus un likumīgus migrācijas maršrutus un piešķirot humanitārās vīzas; aicina dot Parlamentam iespēju pārraudzīt nolīgumus migrācijas jomā; pauž nožēlu par visiem mēģinājumiem traucēt sniegt, noniecināt vai pat kriminalizēt humāno palīdzību un uzstāj, ka vajadzīgi labāki risinājumi, lai meklētu un glābtu nelaimē nonākušos cilvēkus jūrā un uz sauszemes nolūkā izpildīt juridiskos pamatpienākumus saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; uzsver, ka ES dalībvalstīs dzīvojošu personu ar trešās valsts pilsonību skaits 2017. gada 1. janvārī bija 21,6 miljoni, kas ir 4,2 % no ES 28 dalībvalstu iedzīvotāju skaita; aicina dalībvalstis iesaistīties nopietnā dialogā, lai veidotu vienotu, iekļaujošu izpratni, noteiktu kopīgu atbildību un vienotos par mērķi saistībā ar migrāciju; atzinīgi vērtē ANO iniciatīvu saistībā ar Globālo paktu par drošu, sakārtotu un atbilstīgu migrāciju, UNHCR globālo paktu par bēgļiem, kā arī to, ka šajos paktos cilvēktiesībām piešķirta būtiska nozīme; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nosoda joprojām pastāvošo cilvēku tirdzniecību; uzsver, ka cilvēku tirdzniecība padara cilvēkus par precēm un ir viens no smagākajiem cilvēktiesību pārkāpumiem; šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi ES iekšpolitikas un ārpolitikas virzienos izmantot konsekventu pieeju cilvēku tirdzniecības apkarošanai visos līmeņos; aicina ES un tās dalībvalstis pastiprināt sadarbību ar trešām valstīm, lai izmeklētu visus cilvēku tirdzniecības posmus un visus cilvēku, it sevišķi sieviešu un bērnu, ekspluatēšanas veidus, piemēram, orgānu tirdzniecību, piespiedu darbu un seksuālu izmantošanu, un sadarboties ar ANO un pilsonisko sabiedrību šajā jomā; aicina noteikt skaidrus principus un tiesību aktus, kas vērsti pret cilvēktiesību pārkāpumiem saistībā ar bērna iznēsāšanu, ko veic surogātmāte; pauž dziļas bažas par migrantu un bēgļu, it sevišķi sieviešu un bērnu, izteikto neaizsargātību pret ekspluatēšanu, kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, tostarp migrācijas karstajos punktos; uzsver, ka ir jāveicina tādas rīcībpolitikas, kuru uzmanības centrā ir cietušais, jānovērš un jāpanāk šā nozieguma samazināšanās un jāierobežo no cilvēku tirdzniecības gūtā peļņa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mudina visas valstis, tostarp dalībvalstis, un ES, aktīvi darbojoties ANO izveidotajā atvērtajā starpvaldību darba grupā, iesaistīties sarunās par juridiski saistoša starptautiska cilvēktiesību instrumenta pieņemšanu attiecībā uz transnacionālām korporācijām un citiem uzņēmumiem; vēlreiz uzstāj, ka ir ātri jāīsteno ANO Vadošie principi uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām (ANO VP), it sevišķi attiecībā uz trešo pīlāru par piekļuvi tiesībaizsardzības līdzekļiem; atzīst milzīgo nozīmi, kāda ir ANO Globālajam paktam un valstu rīcības plāniem attiecībā uz uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām; uzsver ES rīcības plāna uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā nozīmīgumu un mudina Komisiju paātrināt tā izstrādi, lai nodrošinātu ANO VP pilnīgu īstenošanu; mudina visus uzņēmumus, tostarp ES uzņēmumus, īstenot pienācīgu rūpību un atkārtoti norāda uz to, ka ir svarīgi veicināt uzņēmumu sociālo atbildību, un uz Eiropas uzņēmumu vadošo nozīmi starptautisku standartu veicināšanā uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā; aicina visas valstis efektīvi un ātri ieviest ANO VP un nodrošināt, ka to jurisdikcijā esošie uzņēmumi ievēro cilvēktiesības un sociālos darba standartus; mudina visas valstis vērsties pret uzņēmumiem, kas izmanto izejmateriālus vai citas preces no konfliktu skartām zonām; atkārtoti aicina līgumos starp ES un trešām valstīm iekļaut noteikumus par uzņēmumu atbildību par cilvēktiesību pārkāpumiem; uzsver, ka būtu jānodrošina atbilstīga un efektīva piekļuve tiesībaizsardzības līdzekļiem personām, kuru cilvēktiesības ir pārkāptas saistībā ar uzņēmējdarbību; atkārtoti norāda, ka ir steidzami jārisina jautājums par cilvēktiesību pārkāpumiem un korupciju korporācijās, kurās tas tiek pieļauts, un jānodrošina iespēja saukt korporācijas pie atbildības; pauž nožēlu, ka Komisiju nav rīkojusies atbilstoši aicinājumiem, kas pausti Parlamenta 2016. gada 25. oktobra rezolūcijā par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (18); aicina veikt pasākumus, kas liek nozarei uzņemties saistības attiecībā uz bērnu darba izskaušanu un cilvēktiesību pārkāpumu novēršanu; aicina Komisiju izveidot iestāžu darba grupu uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jautājumos un izskatīt iespēju ierosināt ES līmeņa iniciatīvu par atbildīgu attieksmi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atgādina, ka ES ir apņēmusies cilvēktiesību un demokrātijas jautājumam piešķirt būtisku nozīmi attiecībās ar trešām valstīm; tādēļ uzsver, ka cilvēktiesību un demokrātijas principu veicināšana, tostarp cilvēktiesību nosacījumu klauzulu iekļaušana starptautiskos nolīgumos, jāatbalsta visos ES politikas virzienos ar ārējo dimensiju, tostarp tirdzniecības politikā; uzsver tirdzniecības attiecību nozīmi jaunattīstības valstu attīstības veicināšanā un to iekšējo tirgu saglabāšanā; norāda, ka atbalstam demokrātiskajām sistēmām un centieniem nodrošināt iedzīvotāju brīvību arī turpmāk vajadzētu būt ES ekonomisko interešu vadošajiem principiem; atgādina par pienākumu nodrošināt politikas saskaņotību attīstībai un uzsver, ka cilvēktiesību jautājumi ir jāintegrē tirdzniecības un attīstības jomās visos to posmos; aicina ES nodrošināt, ka preču, kas tiek laistas apgrozībā ES saskaņā ar ētiskās sertifikācijas shēmām, ražošanā netiek izmantots piespiedu un bērnu darbs; aicina izveidot skaidru mehānismu, kas kalpotu dzimumu līdztiesības politikas uzraudzībai un stiprināšanai tirdzniecības nolīgumos; atzinīgi vērtē ES programmas, projektus un finansējumu trešās valstīs un uzsver nepieciešamību izvērtēt un novērst jebkādus pārkāpumus, izveidojot sūdzību mehānismu, kas paredzēts personām un grupām; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzskata, ka ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (VPS+) tirdzniecības shēmas ir viens no galvenajiem ES tirdzniecības politikas instrumentiem, ar ko var veicināt demokrātijas, cilvēktiesību, ilgtspējīgas attīstības un vides standartu ievērošanu trešās valstīs; aicina Komisiju pārskatīt un labāk uzraudzīt VPS+ shēmas, lai nodrošinātu, ka saņēmējvalstis ievēro cilvēktiesību standartus; uzsver, ka pārskatītās VPS+ ietvaros Komisijai jācenšas palielināt šā mehānisma pārredzamību un pārskatatbildību, nosakot skaidras procedūras pilsoniskās sabiedrības organizāciju jēgpilnai un aktīvākai līdzdalībai un panākot, ka pirms tirdzniecības preferenču piešķiršanas un to īstenošanas laikā tiek veikts efektīvs novērtējums par ietekmi uz cilvēktiesībām; aicina varbūtēji iekļaut SKT Romas statūtus to konvenciju sarakstā, kas ir vajadzīgas VPS+ statusam; mudina Komisiju turpināt finansēt pilsoniskās sabiedrības iniciatīvas, kas uzrauga šīs shēmas īstenošanu; uzsver, ka ir svarīgi ieviest jaunus sadarbības veidus, kas veicina trešo valstu ekonomisko un sociālo attīstību, īpaši vēršot uzmanību uz to iedzīvotāju vajadzībām; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina visas dalībvalstis stingri ievērot ES Rīcības kodeksu attiecībā uz ieroču eksportu, jo īpaši pārtraukt jebkādu tādu ieroču, novērošanas un izlūkošanas aprīkojuma un materiālu pārvešanu, ko valdības varētu izmantot cilvēktiesību ierobežošanai un uzbrukumiem civiliedzīvotājiem; norāda, ka ieroču un kara materiālu globālā tirdzniecība veicina to izmantošanu daudzos konfliktos trešās valstīs; uzsver, ka atsevišķas ES dalībvalstis ir starp lielākajiem ieroču eksportētājiem pasaulē, un uzskata, ka ir ļoti svarīgi starptautiskos standartus ieroču tirdzniecības jomā piemērot un nostiprināt globālā mērogā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | stingri nosoda visu veidu diskrimināciju, tostarp diskrimināciju rases, reliģijas, kastas un citu līdzīgu mantota statusa sistēmu, seksuālās orientācijas un dzimtiskās identitātes, invaliditātes vai jebkāda cita stāvokļa dēļ; pauž satraukumu par daudzajām rasisma, ksenofobijas un citu veidu neiecietības izpausmēm un to, ka politikā netiek pietiekami pārstāvētas vismazāk aizsargāto grupu, piemēram, etnisko, valodas un reliģisko minoritāšu, cilvēku ar invaliditāti, LGBTI kopienas, sieviešu un bērnu, intereses; aicina ES pastiprināt savus centienus izskaust visu veidu diskrimināciju, nepieļaujot izņēmumus, un ar cilvēktiesību un politiskajiem dialogiem, ES delegāciju darbu un publisko diplomātiju veicināt izpratni, iecietības un iekļautības kultūru un īpašu aizsardzību vismazāk aizsargātajām grupām; aicina visas valstis nodrošināt, ka to attiecīgās iestādes savā jurisdikcijā nodrošina efektīvu tiesisko aizsardzību; uzsver, ka ir svarīgi skolās izstrādāt izglītības stratēģijas, lai vairotu bērnu informētību un nodrošinātu viņiem vajadzīgos līdzekļus visu veidu diskriminācijas atpazīšanai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver nepieciešamību ticami integrēt vispārējās pieejamības principu un visas personu ar invaliditāti tiesības attiecīgajās ES politikas jomās, tostarp attīstības sadarbības jomā, un uzsver šā jautājuma preskriptīvo un horizontālo būtību; aicina ES cīņu pret diskrimināciju invaliditātes dēļ iekļaut tās ārējās darbības un attīstības palīdzības politikas virzienos; aicina trešo valstu valdības pārskatīt visus tiesību aktus, lai tos saskaņotu ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD); aicina visas valstis ratificēt CRPD un atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir to efektīvi īstenot; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzinīgi vērtē ES un tās dalībvalstu dalību ANO beztermiņa darba grupas novecošanas jautājumos astotajā sesijā un it sevišķi to kopīgo ieguldījumu un kopīgos paziņojumus par vecāka gadu gājuma cilvēku vienlīdzību, nediskrimināciju, vardarbību pret viņiem, ļaunprātīgu izmantošanu un atstāšanu novārtā; joprojām ir nobažījies par vecuma diskriminācijas izplatību un citiem šķēršļiem, kuri neļauj īstenot vecāka gadu gājuma cilvēku tiesības; aicina ES un dalībvalstis pilnībā atbalstīt darba grupas novecošanas jautājumos darba procesu, tostarp piešķirot un/vai veicinot atbilstīgu resursu piešķiršanu šīs grupas darbībai, un arī atsaukties uz gaidāmajiem aicinājumiem sniegt ieguldījumu un apspriesties ar vecāka gadu gājuma cilvēkiem un iesaistīt viņus šo ieguldījumu sagatavošanā, kā arī iesaistīt vecāka gadu gājuma cilvēkus to attiecīgajās delegācijās; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atzinīgi vērtē ES aktīvo dalību Madrides starptautiskā rīcības plāna par novecošanu (MIPAA) reģionālās īstenošanas stratēģijas Eiropai pārskatīšanas sanāksmē, kas risinājās 2017. gadā Lisabonā; uzsver, ka MIPAA var ievērojami palīdzēt labāk īstenot vecāka gadu gājuma cilvēku tiesības; |
| --- | --- |

56.

| 57. | nosoda LGBTI kopienas locekļu patvaļīgo aizturēšanu, spīdzināšanu, notiesāšanu un nogalināšanu; atzīst, ka seksuālā orientācija un dzimtiskā identitāte var palielināt diskriminācijas, vardarbības un vajāšanas risku; norāda, ka vairākās pasaules valstīs LGBTI kopienas locekļi joprojām tiek vajāti un pakļauti vardarbībai to seksuālās orientācijas dēļ; nosoda tiesību uz ķermeņa neaizskaramību pārkāpumus pret sievietēm, kā arī pret minoritāšu grupām, kas ir pamattiesību par ķermeņa neaizskaramību un identitāti pārkāpums, piemēram, sieviešu dzimumorgānu kropļošana un interseksuāļu dzimumorgānu kropļošana; norāda, ka 72 valstīs viendzimuma attiecības joprojām ir krimināli sodāmas, no tām 13 valstīs pat piemērojot nāvessodu; mudina šīs valstis nekavējoties veikt izmaiņas savos tiesību aktos; atzinīgi vērtē ES centienus palielināt LGBTI tiesības un tiesisko aizsardzību; mudina ES delegācijas un dalībvalstu vēstniecības pilnībā īstenot ES LGBTI pamatnostādnes; aicina Komisiju ik gadu ziņot par to, kā tiek īstenoti Padomes secinājumi šajā jomā; atzīmē, ka saskaņā ar novērtējumu par Dzimumu līdztiesības rīcības plāna GAP II (2016-2020) īstenošanas pirmo gadu trešā daļa delegāciju veicināja LGBTI kopienas locekļu cilvēktiesības; |
| --- | --- |

57.

| 58. | nosoda nepārtrauktos cilvēktiesību pārkāpumus pret cilvēkiem, kas cieš no kastu hierarhijas un tiek diskriminēti kastas dēļ, segregāciju un kastu dēļ radītus šķēršļus, tostarp piekļuves liegšanu nodarbinātībai, tiesu sistēmai un citām pamatcilvēktiesībām; pauž nopietnas bažas par radušos institucionālo diskrimināciju un vardarbīgajiem uzbrukumiem, kas tik satraucoši bieži veikti kastas dēļ; mudina ES un tās dalībvalstis stiprināt centienus un atbalstīt iniciatīvas ANO un delegācijas līmenī, lai izskaustu kastu diskrimināciju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver, ir jāīsteno līdztiesības politika, kas ikvienai minoritāšu grupai — gan nacionālajām, gan etniskajām, reliģiskajām, gan valodu minoritātēm —, kā arī pamatiedzīvotājiem ļauj izmantot pamattiesības; atzinīgi vērtē ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 19. decembra Rezolūciju 71/178 par pirmiedzīvotāju tiesībām, kurā 2019. gads ir pasludināts par Starptautisko pirmiedzīvotāju valodu gadu; atgādina, ka saskaņā ar informāciju, ko sniedzis īpašais referents jautājumos par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām, pēdējo gadu laikā ir novērota un rada satraukumu diskriminācijas palielināšanās un uzbrukumi un draudi, kas vērsti pret pirmiedzīvotāju tautām, un tie, kas aizstāv savu zemi, teritorijas un resursus, tiek kriminalizēti un nogalināti, un jo īpaši sievietes; uzsver, ka ES ir jānodrošina, ka tiek aizsargāti minēto tiesību aizstāvji un tiek panākts, lai visi noziegumi tiktu izmeklēti un vainīgie — saukti pie atbildības; prasa ES un dalībvalstīm aktīvi censties, lai tiktu pilnībā atzītas, aizsargātas un veicinātas pirmiedzīvotāju tautu tiesības; aicina dalībvalstis ratificēt SDO Konvencijas Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām noteikumus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ņem vērā interneta sniegtos daudzos labumus; taču pauž bažas par to, ka lieli komerciālie operatori tirgvedības nolūkos masveidā vāc lietotāju personas datus, lietotājiem to līdz galam neapzinoties un/vai bez to pilnīgas piekrišanas, un šie dati pēc tam var tikt izmantoti ļaunprātīgi, tostarp piedaloties cilvēktiesību aizstāvju apspiešanā, apdraudot vārda brīvību, ietekmējot vēlēšanu rezultātus un politiskos lēmumus; aicina datu apstrādes uzņēmumus novērtēt ietekmi uz cilvēktiesībām; pauž nožēlu par uzņēmējdarbības modeļiem, kas ir balstīti uz cilvēktiesību pārkāpumiem, un aicina personas datu vākšanā ievērot datu aizsardzības noteikumus un cilvēktiesības; šajā sakarībā aicina starptautisko sabiedrību, tostarp ES un tās dalībvalstis, steidzamības kārtā uzlabot un īstenot efektīvus tiesību aktus šajā jomā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atzīst, ka terorisms un radikalizācija rada ārkārtīgus draudus demokrātijai un cilvēktiesībām un līdz ar to nodara sabiedrībai milzīgu kaitējumu, un pauž nožēlu par to, ka 2017. gadā veiktie uzbrukumi bieži tika vērsti tieši pret tām personām vai grupām, kas pārstāv šīs vērtības; stingri nosoda pasaulē 2017. gadā notikušos vairāk nekā 1 000 teroristu uzbrukumus, kuru rezultātā ir gājuši bojā aptuveni 6 123 cilvēki; pauž atbalstu ES centieniem novērst un apkarot terorismu un radikalizāciju, tostarp ES mēroga iniciatīvām un tādiem tīkliem kā Radikalizācijas izpratnes tīkls, taču atkārtoti uzsver, ka visiem centieniem ir jābūt saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām; atgādina, ka izglītība ir viens no labākajiem instrumentiem radikalizācijas apkarošanai; uzsver, ka terorisma upuriem ir jāvelta īpaša uzmanība un atbalsts, ietverot psiholoģisku atbalstu, nepieciešams individuāls katra cietušā situācijas novērtējums, juridiskais atbalsts, tiesu pieejamība, tulkošanas pakalpojumi un vispārēji efektīvi atbalsta pakalpojumi cietušajiem; uzsver, ka terorisma apkarošanas stratēģijām ir jāievēro tiesiskums un jānodrošina cilvēktiesību ievērošana; iesaka sadarbībā ar trešām valstīm terorisma apkarošanas jautājumos ietvert rūpīgus novērtējumus par riskiem, kas apdraud pamatbrīvības un cilvēktiesības, un pārkāpumu gadījumā paredzēt aizsardzības pasākumus; aicina Komisiju uzlabot informācijas apmaiņu un koordināciju pa tās kanāliem un starp aģentūrām, lai ātri novērstu un atklātu terorisma draudus un sauktu vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atgādina, ka sankcijas ir būtisks KĀDP rīks; mudina Padomi pieņemt ES tiesību aktos paredzētās sankcijas, ja tās nepieciešamas KĀDP mērķu sasniegšanai, jo īpaši, lai aizsargātu cilvēktiesības, kā arī konsolidētu un atbalstītu demokrātiju, vienlaikus nodrošinot, ka sankcijas neskar civilos iedzīvotājus; aicina šīs sankcijas galvenokārt vērst pret amatpersonām, kuras ir atbildīgas par cilvēktiesību pārkāpumiem, lai tās sodītu par noziegumiem un ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzskata, ka cilvēktiesību veicināšanā pozitīva ietekme var būt sportam; taču pauž nožēlu par to, ka pastāv konkrēta sakarība starp lieliem sporta pasākumiem un noteiktiem cilvēktiesību pārkāpumiem šo pasākumu norises valstīs un valstīs, kas uz tiem kandidē; atgādina, ka šādi pārkāpumi izpaužas kā izlikšana no mājām, pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību aizstāvju apklusināšana un strādnieku ekspluatācija lielu sporta objektu celtniecībai; aicina ES izstrādāt Savienības līmeņa politikas satvaru sporta un cilvēktiesību jomā un sadarboties ar valstu sporta federācijām, korporatīvajiem pārstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām saistībā ar to līdzdalības nosacījumiem šādos pasākumos; aicina starptautiskās un iekšzemes sporta struktūras un organizācijas, un lielu pasākumu norises valstis apņemties īstenot labu pārvaldību un nodrošināt cilvēktiesību, tostarp darba tiesību, plašsaziņas līdzekļu brīvības un vides, aizsardzību, īstenot korupcijas novēršanas pasākumus pirms lieliem sporta pasākumiem un to laikā un nodrošināt tiesībaizsardzības līdzekļus jebkādiem cilvēktiesību pārkāpumu gadījumiem; atzinīgi vērtē Starptautiskās Darba organizācijas 2017. gada novembrī pieņemto lēmumu slēgt lietu par izturēšanos pret migrantiem-darba ņēmējiem saistībā ar sagatavošanos 2022. gada FIFA Pasaules kausam; atzīmē vienošanos par reformām, kas, efektīvi īstenotas, sniegs darba ņēmējiem labāku aizsardzību; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mudina ES īstenot efektīvu un ilgtspējīgu rīcībpolitiku globālo klimata pārmaiņu seku pārvarēšanai; uzsver, ka klimata pārmaiņas ir viens no galvenajiem pieaugošās iedzīvotāju pārvietošanas teritorijas iekšienē un migrācijas cēloņiem; prasa, lai starptautiska sabiedrība izstrādā pasākumus to apkarošanai un to cilvēku aizsardzībai, kurus tie skar; norāda, ka ES ārpolitikai būtu jāuzlabo spējas uzraudzīt ar klimata pārmaiņām saistītos riskus, tostarp krīzes novēršanas un konfliktu noteikšanas spējas; uzskata, ka konsekventa un strauja rīcība klimata jomā būtiski uzlabo sociālo un ekonomisko, bet arī drošības risku novēršanu, kā arī konfliktu un nestabilitātes novēršanu un, visbeidzot, lielu politisko, sociālo un ekonomisko izmaksu novēršanu; tādēļ uzsver, cik svarīgi ir integrēt klimata diplomātiju ES konfliktu novēršanas politikā un paplašināt un pielāgot ES misiju un programmu darbības jomu trešās valstīs un konfliktu zonās; tādēļ uzsver nepieciešamību strauji īstenot tādu politiku, kas ļauj samazināt klimata pārmaiņu ietekmi saskaņā ar Parīzes nolīgumu; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Drošības padomei, ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālās asamblejas 70. sesijas priekšsēdētājam, ANO Cilvēktiesību padomes priekšsēdētājam, ANO augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un ES delegāciju vadītājiem. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  OV L 76, 22.3.2011., 56. lpp.

(2)  A/HRC/33/44.

(3)  A/AC.278/2017/2.

(4)  OV C 303, 15.12.2009., 12. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0292.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0201.

(7)  OV L 130, 19.5.2017., 1. lpp.

(8)  OV C 75, 26.2.2016., 111. lpp.

(9)  OV C 181, 19.5.2016., 69. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0494.

(11)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(12)  OV L 88, 31.3.2017., 6. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0247.

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0288.

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0346.

(16)  OV C 285, 29.8.2017., 110. lpp.

(17)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0346.

(18)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0405.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/116 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/116

---

P8_TA(2018)0518

ES un Ukrainas asociācijas nolīguma īstenošana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par ES un Ukrainas asociācijas nolīguma īstenošanu (2017/2283(INI))

(2020/C 388/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 8. pantu un V sadaļu, jo īpaši 21., 22., 36. un 37. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību piekto daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 8. pantu un V sadaļu, jo īpaši 21., 22., 36. un 37. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību piekto daļu,

| — | ņemot vērā asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, kā arī saistīto asociācijas programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, kā arī saistīto asociācijas programmu,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 2017. gada 14. novembra kopējo darba dokumentu par asociācijas īstenošanas ziņojumu par Ukrainu (SWD(2017)0376), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 2017. gada 14. novembra kopējo darba dokumentu par asociācijas īstenošanas ziņojumu par Ukrainu (SWD(2017)0376),

| — | ņemot vērā rezultātus, kas gūti, Ārlietu komitejai apmeklējot Ukrainu no 2018. gada 4. līdz 6. aprīlim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezultātus, kas gūti, Ārlietu komitejai apmeklējot Ukrainu no 2018. gada 4. līdz 6. aprīlim,

| — | ņemot vērā ekspertu pētījumus, kas sagatavoti Ārlietu komitejai, tostarp 2017. gada 26. oktobrī publicēto pētījumu “Vēlēšanu reformas trīs Austrumu kaimiņvalstu asociācijas valstīs — Ukrainā, Gruzijā un Moldovā, kā arī to ietekme uz politisko attīstību šajās valstīs”, 2018. gada jūnijā publicēto pētījumu “Iestāžu arhitektūra Gruzijā, Moldovā un Ukrainā saistībā ar īstenošanas nolīgumiem” un 2018. gada jūlijā publicēto salīdzinošo pētījumu “Institucionālā satvara izstrāde asociācijas nolīgumu īstenošanai Gruzijā, Moldovā un Ukrainā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ekspertu pētījumus, kas sagatavoti Ārlietu komitejai, tostarp 2017. gada 26. oktobrī publicēto pētījumu “Vēlēšanu reformas trīs Austrumu kaimiņvalstu asociācijas valstīs — Ukrainā, Gruzijā un Moldovā, kā arī to ietekme uz politisko attīstību šajās valstīs”, 2018. gada jūnijā publicēto pētījumu “Iestāžu arhitektūra Gruzijā, Moldovā un Ukrainā saistībā ar īstenošanas nolīgumiem” un 2018. gada jūlijā publicēto salīdzinošo pētījumu “Institucionālā satvara izstrāde asociācijas nolīgumu īstenošanai Gruzijā, Moldovā un Ukrainā”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai un tā 3. pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai un tā 3. pielikumu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0369/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0369/2018),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 2018. gada 7. novembra kopējo darba dokumentu par asociācijas īstenošanas ziņojumu par Ukrainu (SWD(2018)0462), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 2018. gada 7. novembra kopējo darba dokumentu par asociācijas īstenošanas ziņojumu par Ukrainu (SWD(2018)0462),

Vispārējā vide, kādā notiek reformas, — karš, drošības apdraudējumi un iekšzemes problēmas

| A. | tā kā, neraugoties uz to, ka Ukrainā vērojams progress virzībā uz Eiropas integrāciju un pirmajā vēlēšanu periodā pēc Cieņas revolūcijas gūti pirmie nozīmīgie sasniegumi, priekšā ir vēl citi grūti uzdevumi, un sabiedrības atbalsts modernizācijai un reformai ir zems, jo cilvēkos ir vilšanās par sociālo apstākļu pasliktināšanos, nav skaidrības par nākotni, valda neapmierinātība ar valdības reformu politiku, joprojām pastāvošo oligarhu varu un endēmisko korupciju valsts iestādēs; tā kā Ukrainas iedzīvotāji joprojām pauž spēcīgu vēlmi pēc ciešākām attiecībām ar ES, taču liela daļa iedzīvotāju tomēr nav apmierināti ar valsts vispārējo attīstību; |
| --- | --- |

A.

tā kā, neraugoties uz to, ka Ukrainā vērojams progress virzībā uz Eiropas integrāciju un pirmajā vēlēšanu periodā pēc Cieņas revolūcijas gūti pirmie nozīmīgie sasniegumi, priekšā ir vēl citi grūti uzdevumi, un sabiedrības atbalsts modernizācijai un reformai ir zems, jo cilvēkos ir vilšanās par sociālo apstākļu pasliktināšanos, nav skaidrības par nākotni, valda neapmierinātība ar valdības reformu politiku, joprojām pastāvošo oligarhu varu un endēmisko korupciju valsts iestādēs; tā kā Ukrainas iedzīvotāji joprojām pauž spēcīgu vēlmi pēc ciešākām attiecībām ar ES, taču liela daļa iedzīvotāju tomēr nav apmierināti ar valsts vispārējo attīstību;

| B. | tā kā aptuveni pieci miljoni ukraiņu tagad strādā ārzemēs — gan kā ilgtermiņa migranti, gan kā īstermiņa un sezonas strādnieki, un viņu galvenie galamērķi ir Krievija un arvien vairāk Polija, un tā kā viņu naudas pārvedumi ir svarīgs ekonomiskās stabilitātes faktors; |
| --- | --- |

B.

tā kā aptuveni pieci miljoni ukraiņu tagad strādā ārzemēs — gan kā ilgtermiņa migranti, gan kā īstermiņa un sezonas strādnieki, un viņu galvenie galamērķi ir Krievija un arvien vairāk Polija, un tā kā viņu naudas pārvedumi ir svarīgs ekonomiskās stabilitātes faktors;

| C. | tā kā šajā kontekstā atzinīgi ir vērtējami galvenie sasniegumi ES un Ukrainas attiecībās, piemēram, bezvīzu režīma stāšanās spēkā 2017. gada 11. jūnijā un asociācijas nolīguma stāšanās spēkā 2017. gada 1. septembrī; |
| --- | --- |

C.

tā kā šajā kontekstā atzinīgi ir vērtējami galvenie sasniegumi ES un Ukrainas attiecībās, piemēram, bezvīzu režīma stāšanās spēkā 2017. gada 11. jūnijā un asociācijas nolīguma stāšanās spēkā 2017. gada 1. septembrī;

| D. | tā kā Ukraina ir pelnījusi īpašu uzslavu par reformām enerģētikas, veselības, pensiju, izglītības, valsts pārvaldes, decentralizācijas, publiskā iepirkuma, aizsardzības un drošības jomā, kā arī banku nozarē un makroekonomiskās stabilizācijas nodrošināšanā; tā kā šīs reformas bija saistītas ar krasu cenu pieaugumu, sociālo pabalstu samazināšanu un sociālās labklājības sistēmu pieejamības pasliktināšanos; tā kā joprojām pastāv būtiskas problēmas, jo īpaši tādās jomās kā cīņa pret korupciju, privatizācija un tiesu sistēmas reforma; tā kā padziļināts un visaptverošs brīvās tirdzniecības nolīgums (DCFTA), kas ir daļa no ES un Ukrainas asociācijas nolīguma un oficiāli stājās spēkā no 2016. gada 1. janvāra, nodrošina stingru pamatu Ukrainas ekonomiskajai attīstībai un modernizācijai; tā kā pēdējos četros gados Ukrainas ekonomika ir ne tikai stabilizējusies, bet arī uzrādījusi dažas uzlabošanās pazīmes; tā kā kopš asociācijas nolīguma parakstīšanas 2014. gadā Ukraina ir veikusi vairāk uz Eiropu vērstu reformu nekā visos iepriekšējos Ukrainas neatkarības gados; |
| --- | --- |

D.

tā kā Ukraina ir pelnījusi īpašu uzslavu par reformām enerģētikas, veselības, pensiju, izglītības, valsts pārvaldes, decentralizācijas, publiskā iepirkuma, aizsardzības un drošības jomā, kā arī banku nozarē un makroekonomiskās stabilizācijas nodrošināšanā; tā kā šīs reformas bija saistītas ar krasu cenu pieaugumu, sociālo pabalstu samazināšanu un sociālās labklājības sistēmu pieejamības pasliktināšanos; tā kā joprojām pastāv būtiskas problēmas, jo īpaši tādās jomās kā cīņa pret korupciju, privatizācija un tiesu sistēmas reforma; tā kā padziļināts un visaptverošs brīvās tirdzniecības nolīgums (DCFTA), kas ir daļa no ES un Ukrainas asociācijas nolīguma un oficiāli stājās spēkā no 2016. gada 1. janvāra, nodrošina stingru pamatu Ukrainas ekonomiskajai attīstībai un modernizācijai; tā kā pēdējos četros gados Ukrainas ekonomika ir ne tikai stabilizējusies, bet arī uzrādījusi dažas uzlabošanās pazīmes; tā kā kopš asociācijas nolīguma parakstīšanas 2014. gadā Ukraina ir veikusi vairāk uz Eiropu vērstu reformu nekā visos iepriekšējos Ukrainas neatkarības gados;

| E. | tā kā pagātnes mantojums, proti, juridiskā nenoteiktība, milzīgs skaits daļēji pretrunīgu tiesību aktu, pretestība no oligarhu un citu savtīgi ieinteresētu personu puses, korupcija, nepotisms, vājas sabiedriskās iestādes un skaidru procesu un koordinējošo iestāžu trūkums asociācijas nolīguma īstenošanā kavē institucionālās reformas Ukrainā; tā kā Ukrainas reformu programmai vajadzētu būt koncentrētai uz transversāliem decentralizācijas, valsts pārvaldes reformas, deregulācijas un oligarhu varas izbeigšanas tematiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā pagātnes mantojums, proti, juridiskā nenoteiktība, milzīgs skaits daļēji pretrunīgu tiesību aktu, pretestība no oligarhu un citu savtīgi ieinteresētu personu puses, korupcija, nepotisms, vājas sabiedriskās iestādes un skaidru procesu un koordinējošo iestāžu trūkums asociācijas nolīguma īstenošanā kavē institucionālās reformas Ukrainā; tā kā Ukrainas reformu programmai vajadzētu būt koncentrētai uz transversāliem decentralizācijas, valsts pārvaldes reformas, deregulācijas un oligarhu varas izbeigšanas tematiem;

| F. | tā kā valsts iestāžu administratīvo spēju stiprināšana ir svarīga, īstenojot asociācijas nolīgumu / DCFTA, kā arī nodrošinot reformu efektivitāti; |
| --- | --- |

F.

tā kā valsts iestāžu administratīvo spēju stiprināšana ir svarīga, īstenojot asociācijas nolīgumu / DCFTA, kā arī nodrošinot reformu efektivitāti;

| G. | tā kā ir jāuzlabo un jāpastiprina komunikācijas centieni attiecībā uz asociācijas nolīguma mainīgo un dinamisko raksturu, kā arī saistīto reformu raksturu, saturu un devumu iedzīvotājiem, lai nodrošinātu, ka sabiedrība tos pieņem, un panāktu sabiedrības uzticēšanos vajadzīgajiem Ukrainas soļiem ceļā uz Eiropu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir jāuzlabo un jāpastiprina komunikācijas centieni attiecībā uz asociācijas nolīguma mainīgo un dinamisko raksturu, kā arī saistīto reformu raksturu, saturu un devumu iedzīvotājiem, lai nodrošinātu, ka sabiedrība tos pieņem, un panāktu sabiedrības uzticēšanos vajadzīgajiem Ukrainas soļiem ceļā uz Eiropu;

| H. | tā kā Eiropas Savienība stingri saglabā savu nemainīgo atbalstu un uzticību Ukrainas neatkarībai, suverenitātei un teritoriālajai integritātei tās starptautiski atzītajās robežās, kā arī savu atbalstu starptautiski saskaņotu sankciju piemērošanai valdībām un aģentiem, kas apdraud valsts teritoriālo integritāti, |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienība stingri saglabā savu nemainīgo atbalstu un uzticību Ukrainas neatkarībai, suverenitātei un teritoriālajai integritātei tās starptautiski atzītajās robežās, kā arī savu atbalstu starptautiski saskaņotu sankciju piemērošanai valdībām un aģentiem, kas apdraud valsts teritoriālo integritāti,

| I. | tā kā, paužot nosodījumu par ilgstošo Krievijas agresiju Ukrainas austrumu daļā, Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles pilsētas nelikumīgo aneksiju un Krievijas īstenoto atsevišķu Doņeckas un Luhanskas apgabala reģionu okupāciju, jo visas šīs darbības pārkāpj starptautiskās tiesības un Krievijas saistības un pienākumus, kas ir daļa no tās dalības starptautiskajās organizācijās, un tās dalības Eiropas nolīgumos, ko gan tā, gan Ukraina ir parakstījušas, jo īpaši ANO statūtus, Helsinku Nobeiguma aktu un Budapeštas memorandu, kā arī 1997. gada Sadraudzības, sadarbības un partnerības līgumu starp Ukrainu un Krievijas Federāciju, jāatzīst, ka Ukraina saskaras ar pārveidojoša rakstura problēmām vidē, kur notiek karadarbība un destabilizācijas centieni; |
| --- | --- |

I.

tā kā, paužot nosodījumu par ilgstošo Krievijas agresiju Ukrainas austrumu daļā, Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles pilsētas nelikumīgo aneksiju un Krievijas īstenoto atsevišķu Doņeckas un Luhanskas apgabala reģionu okupāciju, jo visas šīs darbības pārkāpj starptautiskās tiesības un Krievijas saistības un pienākumus, kas ir daļa no tās dalības starptautiskajās organizācijās, un tās dalības Eiropas nolīgumos, ko gan tā, gan Ukraina ir parakstījušas, jo īpaši ANO statūtus, Helsinku Nobeiguma aktu un Budapeštas memorandu, kā arī 1997. gada Sadraudzības, sadarbības un partnerības līgumu starp Ukrainu un Krievijas Federāciju, jāatzīst, ka Ukraina saskaras ar pārveidojoša rakstura problēmām vidē, kur notiek karadarbība un destabilizācijas centieni;

| J. | tā kā saistībā ar Krievijas vadīto agresiju pret Ukrainu tika ieviesti ES ierobežojoši pasākumi pret Krievijas Federāciju un to darbība regulāri pagarināta; tā kā ir vēlama plašāka ES iesaistīšanās konflikta risināšanā, piemēram, ieceļot ES īpašo sūtni konfliktam Austrumukrainā un Krimā; atkārtoti aicina sarunas par Krimas pussalas deokupāciju risināt starptautiskā formātā, piedaloties ES; tā kā sankcijas pret Krieviju būtu jāizvērš un jāpaplašina, jo īpaši attiecībā uz personām un uzņēmumiem, kas gūst peļņu no pretlikumīgām situācijām, kamēr Krievijas Federācija ļaus Ukrainai pilnībā atjaunot suverenitāti un teritoriālo integritāti; |
| --- | --- |

J.

tā kā saistībā ar Krievijas vadīto agresiju pret Ukrainu tika ieviesti ES ierobežojoši pasākumi pret Krievijas Federāciju un to darbība regulāri pagarināta; tā kā ir vēlama plašāka ES iesaistīšanās konflikta risināšanā, piemēram, ieceļot ES īpašo sūtni konfliktam Austrumukrainā un Krimā; atkārtoti aicina sarunas par Krimas pussalas deokupāciju risināt starptautiskā formātā, piedaloties ES; tā kā sankcijas pret Krieviju būtu jāizvērš un jāpaplašina, jo īpaši attiecībā uz personām un uzņēmumiem, kas gūst peļņu no pretlikumīgām situācijām, kamēr Krievijas Federācija ļaus Ukrainai pilnībā atjaunot suverenitāti un teritoriālo integritāti;

| K. | tā kā 2018. gada 25. novembrī Krievijas krasta apsardze starptautiskajos ūdeņos bloķēja, apšaudīja un sagrāba trīs Ukrainas jūras spēku kuģus, kas devās kārtējā braucienā no Odesas uz Mariupoli; tā kā vairāki ukraiņu jūrnieki tika ievainoti un 24 tika apcietināti, un šīs Krievijas darbības dēļ 2018. gada 26. novembrī 10 Ukrainas reģionos uz 30 dienām tika ieviests ierobežots karastāvoklis; tā kā ir jānosoda tilta būvniecība pār Kerčas šaurumu, kas savieno nelikumīgi anektēto Krimas pussalu ar kontinentālo Krieviju, jo tā ir uzsākta bez Ukrainas piekrišanas un nepārprotami pārkāpj tās suverenitāti un teritoriālo integritāti; tā kā ir jāizsaka nožēla par Krievijas Federācijas pārmērīgajām darbībām Azovas jūrā, ciktāl tās ir starptautisko jūras tiesību un Krievijas starptautisko saistību pārkāpums; tā kā ir nosodāmi, ka komerckuģi, tostarp gan Ukrainas kuģi, gan kuģi ar trešo valstu karogiem, arī dažādās ES dalībvalstīs reģistrēti kuģi, tiek pārāk bieži apturēti un pakļauti pārmērīgi stingrām pārbaudēm; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2018. gada 25. novembrī Krievijas krasta apsardze starptautiskajos ūdeņos bloķēja, apšaudīja un sagrāba trīs Ukrainas jūras spēku kuģus, kas devās kārtējā braucienā no Odesas uz Mariupoli; tā kā vairāki ukraiņu jūrnieki tika ievainoti un 24 tika apcietināti, un šīs Krievijas darbības dēļ 2018. gada 26. novembrī 10 Ukrainas reģionos uz 30 dienām tika ieviests ierobežots karastāvoklis; tā kā ir jānosoda tilta būvniecība pār Kerčas šaurumu, kas savieno nelikumīgi anektēto Krimas pussalu ar kontinentālo Krieviju, jo tā ir uzsākta bez Ukrainas piekrišanas un nepārprotami pārkāpj tās suverenitāti un teritoriālo integritāti; tā kā ir jāizsaka nožēla par Krievijas Federācijas pārmērīgajām darbībām Azovas jūrā, ciktāl tās ir starptautisko jūras tiesību un Krievijas starptautisko saistību pārkāpums; tā kā ir nosodāmi, ka komerckuģi, tostarp gan Ukrainas kuģi, gan kuģi ar trešo valstu karogiem, arī dažādās ES dalībvalstīs reģistrēti kuģi, tiek pārāk bieži apturēti un pakļauti pārmērīgi stingrām pārbaudēm;

| L. | tā kā Augstākā rada ir pelnījusi uzslavu par to, ka tā rīkojas gudri, panākot labu līdzsvaru starp labāku aizsardzību un demokrātisko standartu un tiesiskuma garantēšanu, kā arī konstitucionālo pilnvaru nodalīšanu, pieņemot likumu par karastāvokļa ieviešanu; tā kā karastāvoklis ir ieviests tikai tajos Ukrainas reģionos, kas robežojas ar Krieviju, Azovas jūru un Melno jūru, kā arī Moldovas Piedņestras reģionu, kurā atrodas Krievijas karaspēks; tā kā pamatbrīvību un pilsonisko tiesību ierobežojumi minētajos reģionos stāsies spēkā tikai tad, ja un kad notiks Krievijas sauszemes spēku uzbrukums Ukrainai; tā kā karastāvoklis beigsies 2018. gada 26. decembrī; |
| --- | --- |

L.

tā kā Augstākā rada ir pelnījusi uzslavu par to, ka tā rīkojas gudri, panākot labu līdzsvaru starp labāku aizsardzību un demokrātisko standartu un tiesiskuma garantēšanu, kā arī konstitucionālo pilnvaru nodalīšanu, pieņemot likumu par karastāvokļa ieviešanu; tā kā karastāvoklis ir ieviests tikai tajos Ukrainas reģionos, kas robežojas ar Krieviju, Azovas jūru un Melno jūru, kā arī Moldovas Piedņestras reģionu, kurā atrodas Krievijas karaspēks; tā kā pamatbrīvību un pilsonisko tiesību ierobežojumi minētajos reģionos stāsies spēkā tikai tad, ja un kad notiks Krievijas sauszemes spēku uzbrukums Ukrainai; tā kā karastāvoklis beigsies 2018. gada 26. decembrī;

Pastāvošā institucionālā sistēma reformu īstenošanai

| 1. | uzsver piecas galvenās jomas, uz kurām Ukrainai ir jākoncentrējas, lai stiprinātu asociācijas nolīguma īstenošanu: koordinācija, atbildības uzņemšanās, prioritāšu noteikšana, uzraudzība un komunikācija; šajā sakarībā atzinīgi vērtē nesen pieņemto valdības komunikācijas stratēģiju un ES delegācijas Ukrainā komunikācijas kampaņu “Moving Forward Together”; atgādina, ka Parlaments atbalstīja priekšlikumu izveidot Austrumu partnerības Plus (AP+) politiku, lai radītu papildu perspektīvas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver pārliecību, ka nozīmīgus panākumus asociācijas nolīguma īstenošanā var gūt un reformas būs iespējamas tikai tad, ja tiks izbeigta oligarhu vara un reiz par visām reizēm tiks izskausta nostiprinājusies sistēma, kurā ekonomikas, politiskā un plašsaziņas līdzekļu ietekme ir koncentrēta dažu cilvēku rokās, kuri viens no otra barojas, jo šī problēma joprojām spēcīgi ietekmē un arvien vairāk kavē reformu progresu; kritizē to, ka līdz šim oligarhu varas izbeigšana ir galvenokārt izmantota, lai optimizētu tirgu un atjaunotu 2014. gadā fundamentāli izjaukto līdzsvaru starp dažādām oligarhu grupām; pauž bažas par pastāvošajiem interešu konfliktiem regulatīvajās un kontroles iestādēs, kas ir pārauguši atklāta cīņā starp iestādēm; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda uz steidzamu vajadzību pēc lielākas politiskās uzraudzības, sinerģijas un Eiropas integrācijas procesa koordinācijas augstākajā politiskajā līmenī un pēc lielākas koncentrēšanās uz reformām, kas dod taustāmus ieguvumus iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē tiesību aktu ceļvedi, kas paredzēts asociācijas nolīguma vērienīgo mērķu īstenošanai, un uzsver, ka, lai iedzīvotāji sajustu būtisku atšķirību, joprojām svarīgi ir gan kvalitatīvi tiesību akti, gan nemitīga griba un pienācīgas īstenošanas spēja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka īstenošanas progress ir atkarīgs no politiskās vadības apņemšanās veikt reformas, politiskās elites apņemšanās atbalstīt Eiropas integrāciju un noteikt to par prioritāti, kā arī ministriju, izpildaģentūru un neatkarīgu regulatoru spējām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ir jāuzlabo iekšējā lēmumu pieņemšana Ukrainas Augstākajā radā, lai racionalizētu tiesību aktu projektu pieņemšanu saistībā ar asociācijas nolīguma īstenošanu un noteiktu to par prioritāti; šajā sakarā uzskata, ka būtu jāpaplašina Eiropas Integrācijas komitejas loma un tai vajadzētu būt spējīgai bloķēt tiesību aktus, kas ir pretrunā saskaņā ar asociācijas nolīgumu uzņemtajām saistībām; uzsver, ka šīs reformas būtu jāveic pirms pašreizējā sasaukuma beigām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž bažas par to, ka valdības Eiropas Integrācijas birojam un valdības Eiropas un eiroatlantiskās integrācijas birojam trūkst instrumentu un resursu, tostarp oficiālā statusa, personāla un budžeta, kas vajadzīgs, lai īstenotu šāda apmēra un sarežģītības pilnvaras; uzsver, ka nav kritēriju, kas ļautu novērtēt atbilstības pakāpi starp valsts tiesību aktiem un ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē Ukrainas centienus izveidot institucionālu un uzraudzības sistēmu asociācijas nolīguma īstenošanai, tostarp attiecīgo valdības rīcības plānu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka steidzami nepieciešama papildu tehniskā, ekspertu un finansiālā palīdzība, kas būtu vērsta uz Augstākās radas un galveno ministriju spējas veidošanu; atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta sadarbību ar Augstāko radu par spējas veidošanu un Žana Monē dialoga procesu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda uz joprojām pastāvošo viensētniecisko domāšanu atsevišķās ministrijās, kas neļauj izveidot saskaņotu nostāju par Eiropas integrācijas jautājumiem; šajā sakarā aicina palielināt sadarbību valdībā un Augstākajā radā ar ES saistītos jautājumos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž bažas par to, ka attiecībā uz asociācijas nolīguma / DCFTA īstenošanu ministru kabineta un parlamenta mijiedarbība nav reglamentēta ar īpašu mehānismu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē jauna rīcības plāna pieņemšanu asociācijas nolīguma / DCFTA īstenošanai un centienus konsolidēt nostājas un sadarbību starp ministru kabinetu un parlamentu, pamatojoties uz ceļvedi asociācijas nolīguma īstenošanai; uzsver, ka reformu īstenošanas efektivitāte ir tieši saistīta ar politikas veidošanas un tiesību aktu izstrādes sākotnējiem posmiem; uzsver, ka plānotas likumdošanas un regulatīvās tuvināšanas process Ukrainā ir jāpaātrina un jāuzlabo, koncentrējoties uz tiesību aktu kvalitāti; norāda, ka politikas veidošanas ciklā trūkst būtiska instrumenta, proti, sabiedriskās apspriešanas, uz pētniecību balstītas lēmumu pieņemšanas un tiesību aktu kvalitātes pārbaudes; uzsver, ka vēlēšanu kampaņa nedrīkstētu negatīvi ietekmēt notiekošo reformu procesu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vērš uzmanību uz ieteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta misijas ziņojumā par iekšējām reformām un spējas veidošanu Ukrainas tiesību aktu un ES acquis tuvināšanai, no kuriem lielākā daļa vēl ir jāīsteno; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina Ukrainu tās reformu programmā koncentrēties uz trim galvenajām prioritātēm: i) efektīva tiesiskā regulējuma izveide korupcijas apkarošanai, tostarp iestādes, finanšu pārredzamība un revīzija; ii) decentralizācijas reforma; iii) oligarhu varas izbeigšana un privatizācija; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka asociācijas nolīgums nav ES un Ukrainas attiecību galīgais mērķis, un atzinīgi vērtē Ukrainas vēlmi integrēties Eiropā; atbalsta jaunu uzlabotu Ukrainas un ES sadarbības veidu izstrādi, piemēram, Ukrainas pakāpenisku tuvināšanu muitas savienībai, enerģētikas savienībai un digitālajam vienotajam tirgum; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka Ukrainai saskaņā ar LES 49. pantu ir Eiropas perspektīva un tā var iesniegt pieteikumu, lai kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalsti, ja tā atbilst Kopenhāgenas kritērijiem, ievēro demokrātijas principus, pamatbrīvības, cilvēktiesības un minoritāšu tiesības un uztur tiesiskumu; |
| --- | --- |

16.

Politiskais dialogs

| 17. | atzinīgi vērtē un atbalsta ļoti intensīvo dialogu starp ES un Ukrainu daudzos dažādos līmeņos, arī Eiropas Parlamenta un Augstākās radas dialogu, piemēram, ar ES un Ukrainas parlamentārās asociācijas komitejas starpniecību, tostarp par daudziem strīdīgiem jautājumiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē pirmos rezultātus, ko devis Žana Monē dialogs starp Eiropas Parlamentu un Augstāko radu, proti, Reformu darba grupas izveide, institucionālās spējas veidošana un pirmā uz institucionālām reformām orientētā tiesību akta pieņemšana; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē Gruzijas, Moldovas un Ukrainas parlamentārās asamblejas izveidi un tās pirmo sanāksmi, kas 2018. gada 8. un 9. jūnijā notika Kijevā; mudina šo asambleju rūpīgi pārbaudīt asociācijas nolīgumu īstenošanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē efektīvo un drošo bezvīzu režīma īstenošanu ar Ukrainu un tā radītās priekšrocības Ukrainas un ES cilvēku tiešajiem personiskajiem kontaktiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ir svarīgi panākt turpmāku progresu parlamentārā dialoga padziļināšanā, kas ir izšķirīgs solis, lai padarītu Augstāko radu par efektīvāku, pārredzamāku un iedarbīgāku likumdevēju; |
| --- | --- |

21.

Tiesiskums un laba pārvaldība

| 22. | uzsver, ka korupcijas apkarošanai vajadzētu palikt prioritāram jautājumam un tā būtu jāīsteno konsekventi un uzticami, lai ne tikai īstenotu asociācijas nolīgumu, bet arī sniegtu jaunu ieguldījumu un dotu stimulu Ukrainas ekonomikai, kas ir priekšnoteikums darbvietu un mājsaimniecības ienākumu radīšanai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē visus sekmīgos pasākumus un darbības, lai novērstu korupcijas un nelikumīgas iedzīvošanās iespējas, piemēram, publiskā iepirkuma un gāzes tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē notiekošo visaptverošo tiesu reformu, taču pauž nožēlu par to, cik lielā mērā pašreizējā tiesu sistēma Ukrainā joprojām ir neefektīva, korumpēta un politiski atkarīga; uzsver, ka ir svarīgi, lai tiesnešu pārbaudes process tiktu veikts saskaņā ar augstākajiem starptautiskajiem standartiem, kā arī lai tiktu izveidots pārredzams un augstākajā mērā uzticams atlases process, kas palielinās tiesnešu un prokuroru integritāti un profesionalitāti, vienlaikus palielinot arī iedzīvotāju uzticēšanos tiesu iestāžu sistēmai; aicina steidzami un pārredzamā un uzticamā veidā izveidot neatkarīgu Augsto korupcijas apkarošanas tiesu; atzinīgi vērtē jaunās Augstākās tiesas izveidi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē Valsts Korupcijas apkarošanas biroja (VKAB) jau paveikto darbu, taču norāda uz ģenerālprokurora problemātisko iejaukšanos un mēģinājumiem vājināt korupcijas apkarošanas tiesisko regulējumu; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi aizsargāt VKAB neatkarību; uzsver, ka ir svarīgi, lai īpašais korupcijas apkarošanas prokurors būtu neatkarīgs un lai viņa birojs tiktu nodrošināts ar darbībai vajadzīgajiem līdzekļiem un pietiekamiem resursiem, ar kuriem tas varētu rīkoties; aicina veikt efektīvu izmeklēšanu saistībā ar apsūdzībām pret galveno korupcijas apkarošanas prokuroru par VKAB izmeklēšanu traucēšanu; aicina Ukrainas iestādes palielināt centienus efektīvā korupcijas izmeklēšanā, apsūdzību izvirzīšanā un apkarošanā visos līmeņos, kā arī nodrošināt stabilus rezultātus šajā sakarā; aicina veikt visaptverošu valsts apsūdzības reformu, lai stiprinātu prokuroru spējas, efektivitāti, taisnīgumu, objektivitāti un neatkarību no augstākstāvošām instancēm; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka valdība ir apņēmusies izdarīt jaunus grozījumus konstitūcijā saskaņā ar Venēcijas komisijas ieteikumiem, tostarp respektējot pastāvošo minoritāšu tiesības; mudina steidzami pieņemt jauno vēlēšanu kodeksu, ar kuru būtu jānodrošina vienlīdzīgas pārstāvības un kandidēšanas iespējas visu Ukrainā dzīvojošo tautību kandidātiem, kā arī likumu par partiju finansēšanu; atzinīgi vērtē Ukrainas Centrālās vēlēšanu komisijas atjaunošanu, kas ir būtiski Ukrainas vēlēšanu procesa uzticamībai un 2019. gadā paredzētajām svarīgajām vēlēšanām; aicina valdību pirms vēlēšanām veikt pasākumus, lai novērstu politiskās konkurences traucējumus un manipulēšanu, ko rada politiskās, ekonomiskās un plašsaziņas līdzekļu varas koncentrēšanās nedaudzu indivīdu rokās; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkārtoti aicina kā nozīmīgu prioritāti atcelt e-deklarēšanas prasības NVO aktīvistiem un nodrošināt politisko amatpersonu un ierēdņu deklarāciju efektīvu un pārredzamu pārbaudi; stingri nosoda to, ka arvien biežāk notiek fiziski uzbrukumi pilsonisko tiesību aktīvistiem un žurnālistiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ar bažām norāda, ka valdība līdz šim nav darījusi pietiekami, lai atbruņotu joprojām bruņotās “Labējā sektora” vienības un citus labējo ekstrēmistu grupējumus; mudina valdību izbeigt nesodāmības atmosfēru attiecībā uz labējo radikāļu vardarbīgajiem uzbrukumiem minoritātēm un citādi domājošajiem, tiesnešu iebiedēšanu vai vēlēšanu ietekmēšanu un konsekventi saukt pie atbildības tos, kuri izdarījuši šādus kriminālpārkāpumus; sagaida, ka tiesu iestādes un prokurori rīkosies skaidri un autonomi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka nacionālajā manifestā, ko nesen pieņēma partija “Svoboda”, “Labējais sektors” un vairāki citi radikāli labējie grupējumi, ir pausta skaidra nostāja pret ES un Ukrainas asociāciju un aicinājums uz “jaunu ģeopolitisko pieeju Austrumiem un Rietumiem”; uzsver, ka valdības nenoteiktā nostāja pret šiem notikumiem var apdraudēt attiecības gan ar attiecīgajām ES kaimiņvalstīm, gan ES kopumā un mazināt politiskās iespējas pārvarēt politiskās pretrunas valstī un atrisināt konfliktu Donbasa reģionā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina, izstrādājot un īstenojot tiesību aktus, lielāku uzmanību pievērst jomām, kas skar pilsoniskās sabiedrības telpu, lai nodrošinātu, ka tiesību akti nerada nesamērīgu slogu un nerada diskriminējošu ietekmi uz pilsoniskās sabiedrības organizācijām un nemazina pilsoniskās sabiedrības telpu; uzsver, ka ir jāpiešķir publiskais finansējums pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras darbojas cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā, tostarp uzraudzības un aizstāvības organizācijām, mazām vietējām organizācijām un organizācijām, kas strādā ar minoritāšu vai marginalizētām grupām; uzskata, ka vajadzētu ļaut PSO saņemt finansējumu no citiem līdzekļu devējiem, tostarp privātiem līdzekļu devējiem, starptautiskām organizācijām, struktūrām vai aģentūrām; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina apņēmīgi turpināt decentralizācijas reformu un ātrāk apvienot teritoriālās pašpārvaldes, ņemot vērā gaidāmās vispārējās un vietējās vēlēšanas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka jaunajām municipalitātēm vajadzētu būt iespējai būt finansiāli stabilām un ar pienācīgi pamatotu juridisko statusu un ka lielākām pilsētām arī vajadzētu būt iespējai piedalīties apvienošanās procesā; uzskata, ka ir svarīgi, lai Ukrainas korupcijas apkarošanas politika ietvertu reģionus un vietējās iestādes; pauž nožēlu par to, ka ir atcelts iepriekšējais atklātais un konkursa veida atlases process, kas bija paredzēts, lai pieņemtu darbā rajonu un apgabalu administrāciju vadītājus un viņu vietniekus kā civildienesta ierēdņus, kā arī par to, ka prezidentam ir piešķirtas pilnvaras iecelt amatā un atlaist viņus no darba, jo tas var nopietni apdraudēt to, kas jau sasniegts, izmantojot politisko decentralizāciju un decentralizācijas reformu kopumā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | konstatē, ka asociācijas nolīguma 13. nodaļā Ukrainas valdība ir apņēmusies efektīvi īstenot SDO darba pamatstandartus, kā arī valsts tiesību aktus tuvināt attiecīgajiem ES tiesību aktiem; mudina pildīt šīs apņemšanās un uzsver, ka SDO Konvencijas Nr. 87 (3. panta 2. punkta) īstenošana nav savienojama ar prasību darba devējam, lai tas valsts drošības dienestam ziņotu par streikiem un citiem kolektīviem pasākumiem, vai valsts drošības dienesta veiktu arodbiedrību vadītāju un aktīvistu uzraudzību; aicina uzlabot juridisko pamatu, lai darba ņēmēji varētu ar juridiskiem līdzekļiem efektīvi piespiest darba devējus ievērot viņu tiesības uz atalgojumu par padarīto darbu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | iesaka atsākt 2017. gadā apturēto darbu saistībā ar likumu par darba inspekcijām, lai ievērojami paaugstinātu darba aizsardzības standartus un panāktu, ka darba inspekcijām nav jāsaņem uzņēmēju atļauja un ka tām tiek nodrošināti pietiekami resursi un piešķirtas ietekmīgas izpildes pilnvaras; uzsver, ka tajā ir aktīvi jāiesaista sociālie partneri; |
| --- | --- |

34.

Cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana

| 35. | joprojām pauž nopietnas bažas par to, ka ir arvien vairāk nelegāli aizturētu Ukrainas pilsoņu no pagaidu okupētajām teritorijām, kurus Krievijas iestādes ir arestējušas, notiesājušas un ieslodzījušas, un pieprasa Krievijas Federācijai nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot 2018. gada Saharova balvas laureātu Oļegu Sencovu un citus nelikumīgi ieslodzītos Ukrainas pilsoņus, tostarp cilvēkus no reliģiskajām un etniskajām minoritātēm, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus un cilvēktiesību aizstāvjus; aicina Ukrainas iestādes un starptautisko kopienu izmantot visus pieejamos līdzekļus, lai viņus atbrīvotu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina, ka cilvēktiesību stāvoklis Krimas pussalā ir būtiski pasliktinājies, sistemātiski notiek vārda brīvības pārkāpumi, plašsaziņas līdzekļu ļaunprātīga izmantošana un Krievijas pilsonības piespiedu uzspiešana un cilvēka pamattiesības un brīvības Krimā netiek garantētas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pauž nožēlu par to, ka netiek veikta efektīva izmeklēšana par brutālajiem uzbrukumiem cilvēktiesību aktīvistiem un žurnālistiem, par ko liecina korupcijas apkarošanas aktīvistes Katerinas Handzjukas slepkavība, kura nomira 2018. gada 4. novembrī pēc skābes uzbrukuma; aicina iestādes saukt pie atbildības kūdītājus uz šādiem uzbrukumiem un tajos vainīgos un izbeigt nesodāmību par šiem noziegumiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina saskaņoti censties īstenot Ukrainas cilvēktiesību stratēģiju, tostarp politikas pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot romu minoritātes un citu minoritāšu grupu stāvokli; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pauž nožēlu, ka izmeklēšana par nāves gadījumiem, kuri notika Maidana un Odesas demonstrāciju laikā, un par žurnālistu nogalināšanu notiek lēni un nav devusi redzamus rezultātus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts likums par bezvēsts pazudušo personu juridisko statusu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pauž bažas par to, ka palielinās to krimināllietu skaits, kas ierosinātas pret žurnālistiem, kuri ir atklājuši korupcijas gadījumus valsts administrācijā vai ir kritizējuši valdības reformu politiku vai politiku Austrumukrainā; atgādina valdībai tās apņemšanos pilnībā atbalstīt starptautiski atzītās cilvēktiesības, piemēram, tiesības uz vārda brīvību un publisku viedokļu izplatīšanu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina ratificēt Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus un pabeigt visus nepieciešamos īstenošanas pasākumus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina ratificēt Stambulas konvenciju par vardarbību pret sievietēm; šajā sakarā ņem vērā, ka ir pieņemts likums par vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu; atzinīgi vērtē to, ka tikko ir izveidots valdības dzimumu politikas komisāra amats; |
| --- | --- |

43.

| 44. | skaidri uzsverot Krievijas Federācijas un tās
  algotņu
  galveno atbildību, tomēr aicina Ukrainas iestādes īstenot papildu centienus, lai atvieglotu konflikta skarto cilvēku ciešanas, tostarp sniedzot atbalstu valsts iekšienē pārvietotajām personām un kara veterāniem un nodrošinot to personu vieglu piekļuvi pensijām un sociālajiem pabalstiem, un pakalpojumiem, kuras dzīvo teritorijās, kas pašlaik ir ārpus valdības kontroles; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver vajadzību pēc neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un plašsaziņas līdzekļu plurālisma, lai panāktu plašsaziņas līdzekļu darbinieku un žurnālistu drošību; aicina neierobežot minoritāšu valodu plašsaziņas līdzekļu iespējas, lai visas etniskās izcelsmes iedzīvotājiem būtu vienlīdzīga piekļuve informācijai; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina pārskatīt stratēģiju romu nacionālās minoritātes aizsardzībai un integrācijai Ukrainas sabiedrībā, lai tajā ietvertu drošības uzraudzību kā galveno prioritāti un nodrošinātu stratēģijas pienācīgu īstenošanu visos līmeņos; aicina kā daļu no valsts cilvēktiesību stratēģijas īstenošanas izveidot valsts programmas, kuru mērķis ir novērst naida noziegumus un citus diskriminācijas veidus; nosoda dziļi iesakņojušos romu stigmatizāciju un sociālo atstumtību, ko izraisījusi negatīvā attieksme pret čigāniem; pauž dziļas bažas par nesen notikušo vardarbību pret romu un LGBTI kopienu un aicina iestādes nekavējoties efektīvi izmeklēt šos aktus, kā arī valdību skaļi un publiski nosodīt šos aktus un to veicējus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pieņem zināšanai Ukrainas nodomu grozīt Izglītības likumu saskaņā ar Venēcijas komisijas ieteikumiem un aicina to ātri izpaust konkrētā rīcībā; aicina likumu pilnībā īstenot, pamatojoties uz jēgpilnu dialogu ar nacionālajām minoritātēm piederošo personu pārstāvjiem, tostarp tiesību aktu, kas paredz pagarināt pārejas periodu līdz 2023. gadam un reglamentē atbrīvojumu privātajām skolām; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pauž bažas par neseno Ukrainas tiesas spriedumu, kas piešķir piekļuvi radio “Brīvā Eiropa / radio “Brīvība” (RFE/RL) pētnieciskā žurnālista mobilā tālruņa datiem, un uzsver plašsaziņas līdzekļu brīvības un žurnālistu avotu aizsardzības būtisko nozīmi, jo īpaši cīņā pret korupciju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina konsekventi un nekavējoties censties izveidot tādus politiski un ekonomiski neatkarīgus, valstij nepakļautus sabiedriskos plašsaziņas līdzekļus, kuri pārstāv neatkarīgu viedokli, kas rada pretsvaru attiecīgo privāto oligarhisko monopolu dominējošajam stāvoklim; |
| --- | --- |

49.

| 50. | stingri nosoda neseno Turcijas pilsoņu nolaupīšanu un izdošanu Turcijai, pamatojoties uz apgalvojumiem, ka viņi saistīti ar kustību “Gülen”, jo tas pārkāpj tiesiskumu un galvenās cilvēktiesības; mudina Ukrainas iestādes nodrošināt, ka izdošanas pieprasījumi, kas nāk no trešām valstīm, tiek apstrādāti pārredzamā veidā, pienācīgi ievērojot tiesu iestāžu procedūras saskaņā ar Eiropas principiem un standartiem, un ka visās vietējo iestāžu veiktajās darbībās ir pilnībā jāievēro tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības; uzsver, ka patvaļīgās darbības saistībā ar aizturēšanu, ieslodzīšanu vai izdošanu ir šo principu pārkāpums; aicina Ukrainas iestādes aizsargāt visus patvēruma meklētājus un izskatīt viņu pieteikumus saskaņā ar starptautiskajām konvencijām; mudina ES atbalstīt Austrumu partnerības valstis un palīdzēt tām pretoties Turcijas izdarītajam spiedienam; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pauž bažas par pilsoniskās sabiedrības telpas samazināšanu Krimā, jo īpaši par plašsaziņas līdzekļu slēgšanu, kas nesamērīgi ietekmē Krimas tatāru kopienu, tostarp tās locekļu tiesības uz informāciju un tiesības saglabāt savu kultūru un identitāti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka Ukrainā jāgarantē vārda un preses brīvība, un pauž bažas saistībā ar ziņojumiem par žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju iebiedēšanu tiesā un uzraudzību; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pauž bažas par to, ka liels skaits bērnu un pieaugušo Ukrainā ir inficējušies ar masalām; atzinīgi vērtē veiktos atbildes pasākumus, taču uzsver, ka valstī joprojām ir daudz neaizsargātu bērnu un pieaugušo; šajā sakarā atkārtoti uzsver, ka vajadzīgi Eiropas mēroga centieni, lai palielinātu vakcinēto bērnu un pieaugušo skaitu; |
| --- | --- |

53.

Tirdzniecība un ekonomiskā sadarbība

| 54. | atzinīgi vērtē Ukrainas ekonomikas stabilizāciju un progresu, kas sasniegts, īstenojot DCFTA; mudina Komisiju palīdzēt Ukrainai noteikt jomas, kuras varētu vēl vairāk sekmēt ekonomikas diversifikāciju, un DCFTA īstenošanas procesā tās noteikt par prioritāti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzinīgi vērtē to, ka ir palielinājies tirdzniecības apjoms starp ES un Ukrainu, un Ukrainas eksporta uz ES diversifikāciju; mudina Komisiju palīdzēt Ukrainai noteikt jomas, kuras varētu vēl vairāk sekmēt ekonomikas diversifikāciju, un DCFTA īstenošanas procesā tās noteikt par prioritāti; norāda, ka šajā pašā laikposmā ir samazinājies eksports uz Krieviju; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt DCFTA pienācīgu īstenošanu un tā noteikumu ievērošanu; aicina Komisiju gadījumā, ja netiek ievērots kāds noteikums, nekavējoties sazināties ar otru pusi un izmantot pieejamos instrumentus, lai problēmas pārvarētu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Ukrainu steidzami izveidot vietējo padomdevēju grupu, lai nodrošinātu, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas pienācīgi uzrauga nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atzīst ekonomikas izaugsmi un reformu ieviešanu Ukrainā, taču norāda uz lielas daļas iedzīvotāju pieaugošajām bažām par augošajām patēriņa un sabiedrisko pakalpojumu cenām un mudina noteikt reformu programmas prioritātes jomās, kas ir cieši saistītas ar valsts ražošanas struktūru un eksporta iespējām, lai radītu ekonomisko izaugsmi, kā arī nodarbinātību un ienākumus; pauž dziļas bažas par to, ka notiek oligarhisko struktūru vai ģimeņu rokās esošās bagātības pārdale un pieaug lielas daļas iedzīvotāju nabadzība; tādēļ aicina lielāku uzmanību pievērst valsts sociālajai situācijai; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzskata, ka Ukrainas ekonomikas konsolidēšanai un akūto sociālo problēmu, piemēram, bezdarba, nepietiekamas nodarbinātības un ēnu ekonomikas, risināšanai būs vajadzīgs būtisks investīciju pieaugums; aicina Ukrainas iestādes veikt nepieciešamās reformas, lai piesaistītu jaunas investīcijas, jo īpaši ārvalstu tiešās investīcijas; šajā kontekstā atzinīgi vērtē nesen saskaņoto Investīciju reformu līgumu un aicina Komisiju pastiprināt centienus samazināt riskus saistībā ar privātā sektora investīcijām Ukrainā; aicina dalībvalstis apvienot spēkus ar Komisiju šajā sakarā un veicināt Ukrainu kā investīciju galamērķi savu darījumu aprindu vidū; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju sniegt Eiropas Parlamentam detalizētu novērtējumu par asociācijas nolīgumu, pamatojoties uz līdzšinējo progresu, jo 2007. gadā sagatavotais ietekmes novērtējums jau sen vairs nav aktuāls, ņemot vērā notikumu attīstību šajā valstī; uzskata, ka tajā jo īpaši ir jāietver šādi elementi:






  — | padziļināts Ukrainas tirdzniecības bilances izklāsts pa nozarēm un reģioniem, |
| --- | --- | --- |

60.

—

padziļināts Ukrainas tirdzniecības bilances izklāsts pa nozarēm un reģioniem,

| — | izklāsts par mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstību un DCFTA ietverto MVU paredzēto kreditēšanas instrumentu, kuru izveidoja 2015. gadā, piešķirot 200 miljonus EUR, lai palīdzētu MVU austrumu kaimiņreģionā, |
| --- | --- |

—

izklāsts par mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstību un DCFTA ietverto MVU paredzēto kreditēšanas instrumentu, kuru izveidoja 2015. gadā, piešķirot 200 miljonus EUR, lai palīdzētu MVU austrumu kaimiņreģionā,

| — | tirgus daļu izklāsts, |
| --- | --- |

—

tirgus daļu izklāsts,

| — | sociāli ekonomiskās situācijas izklāsts, |
| --- | --- |

—

sociāli ekonomiskās situācijas izklāsts,

| — | izklāsts par situāciju darba tirgū, ēnu ekonomiku un neoficiālo nodarbinātību, |
| --- | --- |

—

izklāsts par situāciju darba tirgū, ēnu ekonomiku un neoficiālo nodarbinātību,

| — | atjaunināta analīze par Ukrainas makrofinansiālo stāvokli, tostarp nodokļu ieņēmumiem un izdevumiem, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

—

atjaunināta analīze par Ukrainas makrofinansiālo stāvokli, tostarp nodokļu ieņēmumiem un izdevumiem, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| 61. | atgādina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1566 par pagaidu autonomo tirdzniecības pasākumu ieviešanu attiecībā uz Ukrainu, papildinot tirdzniecības koncesijas, kas pieejamas saskaņā ar asociācijas nolīgumu, ir iekļauta juridiska prasība, ka Komisijas gada ziņojumā par DCFTA īstenošanu iekļauj detalizētu novērtējumu par autonomiem tirdzniecības pasākumiem, tostarp par sociālo ietekmi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzskata, ka ES un Ukrainas regulējuma tuvināšana atbilstoši DCFTA ir fundamentāls instruments, kas tuvina Ukrainu Eiropas Savienībai un veicina tirdzniecības atvieglošanu, labāku vidi uzņēmējdarbībai un investīcijām, kā arī noturīgu ekonomikas attīstību Ukrainā; uzskata, ka tirdzniecības liberalizācijas dimensija būtu rūpīgi jāpārvalda, lai samazinātu izmaksas, vienlaikus palielinot ieguvumu Ukrainas uzņēmumiem un sabiedrībai, un mudina Komisiju šajā nolūkā apsvērt papildu autonomās tirdzniecības preferences un citus līdzekļus; mudina Ukrainu piešķirt prioritāti reformu plāna īstenošanai tādās jomās, kas ir ciešāk saistītas ar tās ražošanas struktūru un iespējām eksportēt uz ES, lai samazinātu pārejas izmaksas un maksimāli palielinātu potenciālos ieguvumus; aicina Ukrainu steidzami izveidot vietējo padomdevēju grupu, lai nodrošinātu uzraudzību pār nolīguma īstenošanu no pilsoniskās sabiedrības organizāciju puses; pauž bažas par iedzīvotāju aizvien lielāko nabadzību; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzskata, ka svarīgākais DCFTA aspekts ir tiesību aktu tuvināšana ES acquis, jo faktiskā piekļuve ES tirgum un reformas ir ļoti lielā mērā atkarīgas no attiecīgo tiesību aktu atbilstošas īstenošanas un izpildes; apzinās, ka Ukrainas pārvaldībai, iestādēm un publiskajai administrācijai tas ir nozīmīgs un sarežģīts uzdevums, un mudina Komisiju sniegt atbilstošu tehnisko un finansiālo atbalstu; atzinīgi vērtē Ukrainas atbalsta grupas darbību un aicina minēto grupu sniegt vairāk ziņojumu Eiropas Parlamentam par sniegtās palīdzības veidiem, jo īpaši attiecībā uz acquis transponēšanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzskata, ka būtu lietderīgi Ukrainas iestādes iesaistīt jau attiecīgo tiesību aktu sagatavošanas posmā, lai process būtu iekļaujošāks un lai Ukrainai samazinātos pārejas izmaksas, un aicina Komisiju pilnībā izmantot ex ante informācijas apmaiņas mehānismus; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atzinīgi vērtē valsts transporta stratēģijas pieņemšanu un aicina veikt juridiskas un institucionālas reformas, kas vajadzīgas tās faktiskai īstenošanai; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pauž nožēlu, ka nav panākts progress Ukrainas tiesību aktu un ES dzīvnieku labturības standartu tuvināšanā, un aicina Ukrainas valdību steidzami pieņemt stratēģiju, lai pildītu šo apņemšanos; |
| --- | --- |

66.

| 67. | norāda uz augsto preferenču izmantošanas rādītāju un atzinīgi vērtē to, ka pastāvīgi palielinās tarifu pozīciju skaits, kurās preferences tiek izmantotas; |
| --- | --- |

67.

| 68. | norāda, ka, novērtējot DCFTA īstenošanu, ļoti liela uzmanība tiek pievērsta tirdzniecības plūsmām un tirdzniecības ierobežojumiem; aicina Komisiju pienācīgi uzraudzīt un novērtēt DCFTA īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot acquis transponēšanai un īstenošanai, kā arī ietekmei uz Ukrainas sabiedrību, un sniegt publiskus un vispusīgus gada ziņojumus, tostarp par ES sniegto tehnisko un finansiālo atbalstu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | sagaida, ka Ukraina iecels šķīrējtiesnešus strīdu izšķiršanas sistēmas īstenošanai un izveidos struktūras, kā arī iecels pārstāvjus saskaņā ar nolīguma Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atzinīgi vērtē Augstākajā radā pirmajā lasījumā 2018. gada 20. martā pieņemto likumu Nr. 5495 par Ukrainas mežu saglabāšanu un nelikumīga neapstrādātas koksnes eksporta novēršanu; uzskata, ka koksnes tirdzniecības liberalizācijai vajadzētu būt atkarīgai no tāda tiesiskā regulējuma pieņemšanas, kas paredzētu kokmateriālu nelegāla eksporta novēršanu un aizliegšanu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pieņem zināšanai Ukrainas apņemšanos saskaņā ar asociācijas nolīgumu apkarot un novērst nelikumīgu tirdzniecību un aicina valsti veikt pasākumus, lai par to būtu paredzēts kriminālsods; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atgādina, ka Austrumu partnerība līdz šim galvenokārt ir koncentrējusies uz ES un citu iesaistīto valstu divpusējo tirdzniecību un investīcijām; prasa izstrādāt saskaņotāku pieeju visām Austrumu partnerības valstīm un ciešāku sadarbību ar Eirāzijas Ekonomisko savienību, lai paredzētu tirdzniecības atvieglojumus, vīzu režīma atcelšanu un tehniskos standartus; |
| --- | --- |

72.

Sadarbība enerģētikas, drošības un aizsardzības jomās

| 73. | pauž uzslavu Ukrainai par labu sadarbību enerģētikas nozarē, jo īpaši par panākto saistībā ar energoefektivitāti; uzsver uzlabotās energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu attīstības būtisko nozīmi, tostarp kā ekonomiskās izaugsmes un nodarbinātības vektoriem; norāda, ka reformas ir jāturpina, jo īpaši jāpabeidz gāzes un elektroenerģijas tirgu reforma, lai tos pilnībā integrētu ES enerģētikas tirgū, jālikvidē esošie monopolstāvokļi un nedrīkst pieļaut jaunu monopolstāvokļu rašanos, lai radītu ilgtermiņa ekonomiskos ieguvumus nozarei un patērētājiem; mudina Komisiju nodrošināt, ka visi cauruļvadu projekti atbilst ES noteikumiem; aicina Austrumu partnerības ietvaros veicināt sadarbību enerģētikas jomā nolūkā īstenot 2015. gada Parīzes klimata nolīgumu; uzsver — lai regulētu gāzes un elektroenerģijas tirgu, ir vajadzīga valsts iestāde, kura nebūtu atkarīga no politikas un privātām interesēm un kurai cenu noteikšanas procesā jānodrošina sociāli taisnīgs līdzsvars starp piegādātāju un tiešo patērētāju interesēm; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts liels skaits tiesību aktu vides jomā, jo īpaši tiesību akti par stratēģisko vides novērtējumu un par ietekmes uz vidi novērtējumu, un vērš uzmanību uz to, ka šie tiesību akti ir jāīsteno un jāveic pamata kampaņas sabiedrības izpratnes vairošanai; atzinīgi vērtē progresu klimata politikas jomā, pieņemot un iesniedzot ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām zemu oglekļa emisiju attīstības stratēģiju; mudina ātri pieņemt valsts vides politikas stratēģiju un jaunus atkritumu apsaimniekošanas un klimata politikas tiesību aktus saskaņā ar ES acquis; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atgādina, ka vides pārvaldība ir asociācijas nolīguma prasību svarīga iezīme; prasa iestādēm no jauna apsvērt līgumu un jebkādus turpmākos plānus attiecībā uz Dņestras hidroelektrostaciju kompleksu, lai panāktu, ka tie atbilst starptautiskajām konvencijām un ES standartiem, nodrošinot sabiedrisko apspriešanos ar visām attiecīgajām pusēm, tostarp pilsonisko sabiedrību, no Moldovas un Ukrainas, kā arī lai aizsargātu Dņestras ekosistēmu un vidi; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pauž dziļas bažas par to, ka konflikta rezultātā pasliktinās ekoloģiskā situācija Ukrainas austrumu daļā un Krimā, jo īpaši par problēmām saistībā ar ūdensapgādi, kas var postoši ietekmēt visu reģionu un novest pie neatgriezeniskas katastrofas; mudina visas ieinteresētās personas nepieļaut šādu scenāriju un strādāt, izmantojot visus līdzekļus, lai nodrošinātu pienācīgu uzturēšanu un ūdens sūknēšanu, tostarp raktuvēs; |
| --- | --- |

76.

| 77. | atzīst Ukrainas centienus izveidot patiesu digitālo tirgus ekonomiku, tostarp progresu attiecībā uz atvērto datu attīstību, plašāku piekļuvi ierobežotas piekļuves sistēmām ciparu televīzijas un virtuālā tīkla pakalpojumiem, lielāko skaitu elektronisko sakaru pakalpojumu iedzīvotājiem un publiskus reģistrus, piemēram, ProZorro; uzsver, ka ir jāturpina darbs, lai nodrošinātu, ka tiek aizsargātas to Ukrainas iedzīvotāju tiesības un vajadzības, kuri izmanto internetu, un pilnībā īstenotu digitālā vienotā tirgus prasības; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atzinīgi vērtē Elektronisko uzticamības pakalpojumu likuma pieņemšanu, kā arī prioritātes, kas definētas Digitālās ekonomikas un sabiedrības attīstības Ukrainā koncepcijā 2018.–2020. gadam, kā svarīgus soļus ceļā uz Ukrainas integrāciju ES digitālajā vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

78.

| 79. | atkārtoti atgādina par Ukrainas izšķirīgo nozīmi Eiropas energoapgādes tīklā; nosoda projekta “Nord Stream 2” būvniecību, jo tas ir politisks projekts, kas rada draudus Eiropas energoapgādes drošībai un centieniem dažādot enerģijas piegādes avotus; aicina projektu atcelt; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pauž bažas par dabas resursu, piemēram, dzintara, ogļu, smilšu un kokmateriālu nelikumīgas izmantošanas shēmām, kas daudzos gadījumos tiek aizsargātas un organizētas ar vietējo vai reģionālo pārvalžu un tiesībaizsardzības struktūru palīdzību, kas kaitē ainavām un dzīvotnēm, piemēram, mežiem un upēm, un apdraud tās, kā arī liedz īstenot ekoloģiski un ekonomiski ilgtspējīgu valsts resursu pārvaldību tās iedzīvotāju interesēs; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pauž nožēlu par Ukrainas mežu izciršanu, kas ir saistīta ar korupcijas shēmām, kuras kalpo savtīgām interesēm Ukrainā un uzņēmumiem ES; prasa izstrādāt, ātri ieviest un piemērot efektīvu regulējumu, lai novērstu nelikumīgu meža izstrādi un kokmateriālu korupciju Ukrainā un izveidotu ilgtspējīgu mežu pārvaldību, kas ļautu aizsargāt un saglabāt Ukrainas mežus un resursus; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atzinīgi vērtē centienus modernizēt Ukrainas armiju un jūras spēkus Melnajā jūrā un Azovas jūrā kā stingru Ukrainas stabilitātes un teritoriālās integritātes garantiju, vienlaikus tomēr mudinot uz aizsardzības nozares reformu kā neatliekamu vajadzību?; |
| --- | --- |

82.

| 83. | stingri nosoda 2018. gada 25. novembrī Kerčas šaurumā notikušo Krievijas Federācijas apzināto agresijas aktu pret Ukrainu; prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus Ukrainas kuģus un jūrniekus, kuri līdz tam būtu jāuzskata par karagūstekņiem; aicina ES un tās dalībvalstis ieviest mērķtiecīgas sankcijas, ja Ukrainas militārpersonas netiks atbrīvotas un notiks turpmāka militārā eskalācija; uzsver, ka šādai Krievijas militārā spēka izmantošanai nav nekāda attaisnojuma; pauž nopietnas bažas par to, ka tas var liecināt par mēģinājumu anektēt Ukrainas suverēnās tiesības Azovas jūrā ar mērķi to pārveidot par Krievijas “iekšējo ezeru” un ekskluzīvu militāro zonu, kā arī ierobežot Ukrainas dienvidaustrumu daļas ekonomiku; pieprasa, lai Krievija garantē kuģošanas brīvību cauri Kerčas šaurumam un Azovas jūrā, ko nodrošina starptautiskās tiesības; mudina EDSO un tās dalībvalstis paplašināt EDSO īpašās novērošanas misijas mandātu, tajā iekļaujot Azovas jūru; aicina ES un tās dalībvalstis Krievijas kuģiem, kas ierodas no Azovas jūras, slēgt piekļuvi ES ostām, ja Krievija neatjaunos kuģošanas brīvību cauri Kerčas šaurumam un Azovas jūrā; aicina izmantot visus diplomātiskos līdzekļus, lai situāciju normalizētu, un atzinīgi vērtē piedāvājumu uzņemties starpnieka lomu starp Kijevu un Maskavu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | atgādina, ka ir svarīgi stiprināt sadarbību ar Ukrainu dažādos līmeņos, tostarp drošības un aizsardzības jomās; šajā sakarā atzinīgi vērtē Ukrainas ieinteresētību turpmāk iesaistīties aizsardzības projektos, tostarp pastāvīgajā strukturētajā sadarbībā (PESCO) drošības un aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

84.

| 85. | mudina Ukrainu un ES turpināt sadarbības attīstīšanu tieslietu, brīvību un iekšlietu jomās; |
| --- | --- |

85.

Institucionālie noteikumi

| 86. | uzsver, ka svarīga loma ir proaktīvai komunikācijai, lai Ukrainas iedzīvotājus informētu par konkrētiem Austrumu partnerības ieguvumiem un mērķiem; |
| --- | --- |

86.

| 87. | uzsver, ka ir svarīgi vērsties pret Krievijas viltus ziņām un propagandu, tostarp tās gaidāmo iejaukšanos Ukrainas vēlēšanās, kā arī visā Eiropas Savienībā; aicina paplašināt Ukrainas un ES sadarbību šajā jautājumā; |
| --- | --- |

87.

| 88. | aicina labāk uzraudzīt un sekot līdzi reformu īstenošanai gan Ukrainas, gan ES pusē, pamatojoties uz saskaņotiem un izmērāmiem rādītājiem; vēlreiz aicina Komisiju un EĀDD biežāk iesniegt Parlamentam un Padomei detalizētus rakstiskus ziņojumus par nolīgumu īstenošanu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | aicina Komisiju pienācīgi uzraudzīt un novērtēt DCFTA īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot acquis transponēšanai un īstenošanai, kā arī ietekmei uz Ukrainas sabiedrību, un sniegt publiskus un vispusīgus gada ziņojumus, tostarp par ES sniegto tehnisko un finansiālo atbalstu; |
| --- | --- |

89.

| 90. | uzskata un uzsver, ka, ņemot vērā Ukrainas apņemšanos īstenot asociācijas nolīgumu un ievērot demokrātijas, tiesiskuma un pamatbrīvību principus, ES tai (tāpat kā citām asociētajām valstīm — Moldovai un Gruzijai) būtu jāpiešķir īpaši atbalsta mehānismi, tostarp daudzgadu finanšu shēmas pēc 2020. gada satvarā — saskaņā ar Parlamenta atbalstīto “Austrumu partnerības Plus” modeli; |
| --- | --- |

90.

| 91. | nolemj sagatavot gada ziņojumus par asociācijas nolīgumu īstenošanu; |
| --- | --- |

91.

o

o o

| 92. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Ukrainas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

92.

---

Ceturtdiena, 2018. gada 13. decembra

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/127 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/127

---

P8_TA(2018)0525

Irāna, jo īpaši Nasrin Sotoudeh lieta

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par Irānu, jo īpaši Nasrin Sotoudeh lietu (2018/2967(RSP))

(2020/C 388/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Irānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Irānu,

| — | ņemot vērā īpašā referenta par cilvēktiesību aizstāvju situāciju, īpašā referenta jautājumos par tiesnešu un advokātu neatkarību, darba grupas patvaļīgas aizturēšanas jautājumos priekšsēdētāja, darba grupas par diskrimināciju pret sievietēm tiesību aktos un praksē priekšsēdētājas un īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā 2018. gada 29. novembra paziņojumu par Irānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā īpašā referenta par cilvēktiesību aizstāvju situāciju, īpašā referenta jautājumos par tiesnešu un advokātu neatkarību, darba grupas patvaļīgas aizturēšanas jautājumos priekšsēdētāja, darba grupas par diskrimināciju pret sievietēm tiesību aktos un praksē priekšsēdētājas un īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā 2018. gada 29. novembra paziņojumu par Irānu,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par nāvessodu, par spīdzināšanu un citu nežēlīgu izturēšanos, par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē un par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par nāvessodu, par spīdzināšanu un citu nežēlīgu izturēšanos, par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē un par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta 2018. gada 27. septembra ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta 2018. gada 27. septembra ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā,

| — | ņemot vērā 2012. gada Saharova balvas par domas brīvību un vārda brīvību piešķiršanu Nasrin Sotoudeh, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada Saharova balvas par domas brīvību un vārda brīvību piešķiršanu Nasrin Sotoudeh,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, kuriem pievienojusies arī Alžīrija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, kuriem pievienojusies arī Alžīrija,

| — | ņemot vērā Irānas prezidenta hartu par pilsoņu tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Irānas prezidenta hartu par pilsoņu tiesībām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā pazīstamā Irānas cilvēktiesību juriste Nasrin Sotoudeh tika arestēta 2018. gada 13. jūnijā pēc tam, kad viņa bija pārstāvējusi kādu sievieti, kurai draudēja ieslodzījums par miermīlīgi protestēšanu pret Irānas likumu, kas paredz obligātu hidžāba nēsāšanu, to publiski novelkot; tā kā Nasrin Sotoudeh atrodas apcietinājumā Evinas cietuma sieviešu nodaļā kopš viņas aresta brīža un tā kā 2018. gada 26. novembrī viņa sāka trešo badastreiku, lai protestētu pret Irānas iestāžu atteikumu atļaut Farhad Meysami ārstēties slimnīcā; |
| --- | --- |

A.

tā kā pazīstamā Irānas cilvēktiesību juriste Nasrin Sotoudeh tika arestēta 2018. gada 13. jūnijā pēc tam, kad viņa bija pārstāvējusi kādu sievieti, kurai draudēja ieslodzījums par miermīlīgi protestēšanu pret Irānas likumu, kas paredz obligātu hidžāba nēsāšanu, to publiski novelkot; tā kā Nasrin Sotoudeh atrodas apcietinājumā Evinas cietuma sieviešu nodaļā kopš viņas aresta brīža un tā kā 2018. gada 26. novembrī viņa sāka trešo badastreiku, lai protestētu pret Irānas iestāžu atteikumu atļaut Farhad Meysami ārstēties slimnīcā;

| B. | tā kā Nasrin Sotoudeh tika informēta par to, ka viņa tiek turēta apcietinājumā saistībā ar piecu gadu cietumsodu, ko viņai 2015. gadā aizmuguriski piesprieda Revolucionārās tiesas tiesnesis; tā kā viņai tika izvirzīta apsūdzība par “slēptu spiegošanu”; |
| --- | --- |

B.

tā kā Nasrin Sotoudeh tika informēta par to, ka viņa tiek turēta apcietinājumā saistībā ar piecu gadu cietumsodu, ko viņai 2015. gadā aizmuguriski piesprieda Revolucionārās tiesas tiesnesis; tā kā viņai tika izvirzīta apsūdzība par “slēptu spiegošanu”;

| C. | tā kā Nasrin Sotoudeh 2012. gadā neklātienē saņēma Saharova balvu par domas brīvību saistībā ar viņas darbu un apņēmību cīņā par cilvēktiesību ievērošanu; tā kā Nasrin Sotoudeh jau ilgstoši un nenogurstoši cīnās par cilvēktiesībām Irānā un jau vairākus gadus ir pavadījusi cietumā par saviem centieniem; tā kā pret viņu vērstā kriminālvajāšana un pret viņu izvirzītās apsūdzības liecina par to, ka Irānas tiesu iestādes uzskata cilvēktiesību aktīvismu par krimināli sodāmu darbību; |
| --- | --- |

C.

tā kā Nasrin Sotoudeh 2012. gadā neklātienē saņēma Saharova balvu par domas brīvību saistībā ar viņas darbu un apņēmību cīņā par cilvēktiesību ievērošanu; tā kā Nasrin Sotoudeh jau ilgstoši un nenogurstoši cīnās par cilvēktiesībām Irānā un jau vairākus gadus ir pavadījusi cietumā par saviem centieniem; tā kā pret viņu vērstā kriminālvajāšana un pret viņu izvirzītās apsūdzības liecina par to, ka Irānas tiesu iestādes uzskata cilvēktiesību aktīvismu par krimināli sodāmu darbību;

| D. | tā kā Nasrin Sotoudeh ir vairākkārt publiski paudusi viedokli par tiesiskuma trūkumiem Irānā un nepilnībām tās tiesu sistēmā; tā kā Nasrin Sotoudeh apcietināšana ir daļa no Irānas pastiprinātajām represijām pret sieviešu tiesību aizstāvjiem; tā kā sieviešu tiesību aizstāvji, kas aktīvi piedalās kampaņā par sieviešu iespēju un tiesību palielināšanu, ir cietuši no vajāšanas, patvaļīgas apcietināšanas un aizturēšanas, un ir pārkāptas viņu tiesības uz taisnīgu tiesu un pienācīgu tiesas procesu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Nasrin Sotoudeh ir vairākkārt publiski paudusi viedokli par tiesiskuma trūkumiem Irānā un nepilnībām tās tiesu sistēmā; tā kā Nasrin Sotoudeh apcietināšana ir daļa no Irānas pastiprinātajām represijām pret sieviešu tiesību aizstāvjiem; tā kā sieviešu tiesību aizstāvji, kas aktīvi piedalās kampaņā par sieviešu iespēju un tiesību palielināšanu, ir cietuši no vajāšanas, patvaļīgas apcietināšanas un aizturēšanas, un ir pārkāptas viņu tiesības uz taisnīgu tiesu un pienācīgu tiesas procesu;

| E. | tā kā 2018. gada septembrī viņas vīrs Reza Khandan, kurš miermīlīgi aicināja atbrīvot Nasrin Sotoudeh, tika apcietināts un cita starpā apsūdzēts par “propagandas izplatīšanu pret sistēmu” un “prakses parādīties publiski bez plīvura popularizēšanu”; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2018. gada septembrī viņas vīrs Reza Khandan, kurš miermīlīgi aicināja atbrīvot Nasrin Sotoudeh, tika apcietināts un cita starpā apsūdzēts par “propagandas izplatīšanu pret sistēmu” un “prakses parādīties publiski bez plīvura popularizēšanu”;

| F. | tā kā Irānā aizvien pieaug pilsoniskās sabiedrības protesti pret nabadzību, inflāciju, korupciju un politisko autoritārismu un Irānas iestādes pret tiem ir vērsušies ar stingrām represijām; tā kā Irānas izlūkošanas dienests ir pastiprinājis represijas pret pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, advokātiem, vides aktīvistiem, sieviešu tiesību aizstāvjiem, studentiem, skolotājiem, kravas automobiļu vadītājiem un miermīlīgiem aktīvistiem; tā kā 2018. gadā Irānas iestādes pastiprināja represijas pret tiem, kas cenšas miermīlīgi īstenot tiesības uz vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību, un tika apcietināti simtiem cilvēku, pamatojoties uz vispārīgām un neskaidri formulētām apsūdzībām saistībā ar valsts drošību; |
| --- | --- |

F.

tā kā Irānā aizvien pieaug pilsoniskās sabiedrības protesti pret nabadzību, inflāciju, korupciju un politisko autoritārismu un Irānas iestādes pret tiem ir vērsušies ar stingrām represijām; tā kā Irānas izlūkošanas dienests ir pastiprinājis represijas pret pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, advokātiem, vides aktīvistiem, sieviešu tiesību aizstāvjiem, studentiem, skolotājiem, kravas automobiļu vadītājiem un miermīlīgiem aktīvistiem; tā kā 2018. gadā Irānas iestādes pastiprināja represijas pret tiem, kas cenšas miermīlīgi īstenot tiesības uz vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību, un tika apcietināti simtiem cilvēku, pamatojoties uz vispārīgām un neskaidri formulētām apsūdzībām saistībā ar valsts drošību;

| G. | tā kā ANO cilvēktiesību eksperti ir aicinājuši Irānu garantēt to cilvēktiesību aizstāvju un advokātu tiesības, kuri ir ieslodzīti par publisku atbalstu protestiem pret to, ka Irānā ir obligāti jāvalkā hidžābs; |
| --- | --- |

G.

tā kā ANO cilvēktiesību eksperti ir aicinājuši Irānu garantēt to cilvēktiesību aizstāvju un advokātu tiesības, kuri ir ieslodzīti par publisku atbalstu protestiem pret to, ka Irānā ir obligāti jāvalkā hidžābs;

| H. | tā kā īpašais referents par cilvēktiesību stāvokli Irānā ir atkārtoti paudis nopietnas bažas, ko iepriekš pauda ANO ģenerālsekretārs, ANO augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos un viņa priekšgājējs, par nāvessoda izpildes turpināšanu nepilngadīgiem likumpārkāpējiem Irānā; |
| --- | --- |

H.

tā kā īpašais referents par cilvēktiesību stāvokli Irānā ir atkārtoti paudis nopietnas bažas, ko iepriekš pauda ANO ģenerālsekretārs, ANO augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos un viņa priekšgājējs, par nāvessoda izpildes turpināšanu nepilngadīgiem likumpārkāpējiem Irānā;

| I. | tā kā īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Irānā un ANO ģenerālsekretāra ziņojumos ir aprakstīti būtiski reliģisko un etnisko minoritāšu tiesību pārkāpumi Irānā, kā arī pausti apgalvojumi par reliģisko minoritāšu, tostarp kristiešu, un bahajiešu, diskrimināciju; |
| --- | --- |

I.

tā kā īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Irānā un ANO ģenerālsekretāra ziņojumos ir aprakstīti būtiski reliģisko un etnisko minoritāšu tiesību pārkāpumi Irānā, kā arī pausti apgalvojumi par reliģisko minoritāšu, tostarp kristiešu, un bahajiešu, diskrimināciju;

| J. | tā kā Irānas tiesas nenodrošina pienācīgu tiesas procesu un taisnīgu tiesu, liedzot piekļuvi juridiskajai palīdzībai, jo īpaši izmeklēšanas periodā, kā arī liedzot konsulāros, ANO vai humānās palīdzības organizāciju apmeklējumus; tā kā Irānas tiesu iestāžu piespriestie cietumsodi bieži ir balstīti uz neskaidrām vai nekonkrētām apsūdzībām saistībā ar valsts drošības apdraudējumu un spiegošanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Irānas tiesas nenodrošina pienācīgu tiesas procesu un taisnīgu tiesu, liedzot piekļuvi juridiskajai palīdzībai, jo īpaši izmeklēšanas periodā, kā arī liedzot konsulāros, ANO vai humānās palīdzības organizāciju apmeklējumus; tā kā Irānas tiesu iestāžu piespriestie cietumsodi bieži ir balstīti uz neskaidrām vai nekonkrētām apsūdzībām saistībā ar valsts drošības apdraudējumu un spiegošanu;

| K. | tā kā ir saņemti daudzi ziņojumi par necilvēcīgajiem un pazemojošajiem apstākļiem cietumos un par pienācīgas piekļuves medicīniskajai aprūpei trūkumu aizturēšanas laikā, lai iebiedētu, sodītu vai piespiestu ieslodzītos, tādējādi pārkāpjot ANO Standarta minimuma noteikumus attiecībā uz izturēšanos pret ieslodzītajiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir saņemti daudzi ziņojumi par necilvēcīgajiem un pazemojošajiem apstākļiem cietumos un par pienācīgas piekļuves medicīniskajai aprūpei trūkumu aizturēšanas laikā, lai iebiedētu, sodītu vai piespiestu ieslodzītos, tādējādi pārkāpjot ANO Standarta minimuma noteikumus attiecībā uz izturēšanos pret ieslodzītajiem;

| L. | tā kā 2018. gada 12. aprīlī Padome līdz 2019. gada 13. aprīlim pagarināja savus ierobežojošos pasākumus, reaģējot uz nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Irānā, tostarp aktīvu iesaldēšanu un vīzu aizliegumu personām un struktūrām, kas atbildīgas par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, un aizliegumu eksportēt uz Irānu iekārtas, ko varētu izmantot iekšējām represijām, un telekomunikāciju uzraudzības iekārtas; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2018. gada 12. aprīlī Padome līdz 2019. gada 13. aprīlim pagarināja savus ierobežojošos pasākumus, reaģējot uz nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Irānā, tostarp aktīvu iesaldēšanu un vīzu aizliegumu personām un struktūrām, kas atbildīgas par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, un aizliegumu eksportēt uz Irānu iekārtas, ko varētu izmantot iekšējām represijām, un telekomunikāciju uzraudzības iekārtas;

| M. | tā kā 2018. gada 26. novembrī Briselē notika ES un Irānas augsta līmeņa politiskā dialoga ceturtā sanāksme; tā kā diskusijas par cilvēktiesībām tika rīkotas kā ES un Irānas politiskā dialoga neatņemama sastāvdaļa un kā regulāras 2017. gada novembrī un 2016. gada februārī notikušo apspriežu turpinājums; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2018. gada 26. novembrī Briselē notika ES un Irānas augsta līmeņa politiskā dialoga ceturtā sanāksme; tā kā diskusijas par cilvēktiesībām tika rīkotas kā ES un Irānas politiskā dialoga neatņemama sastāvdaļa un kā regulāras 2017. gada novembrī un 2016. gada februārī notikušo apspriežu turpinājums;

| N. | tā kā pilsoņu tiesību hartas faktiskā īstenošana būtu solis ceļā uz Irānas iedzīvotāju pilsonisko tiesību uzlabošanu, |
| --- | --- |

N.

tā kā pilsoņu tiesību hartas faktiskā īstenošana būtu solis ceļā uz Irānas iedzīvotāju pilsonisko tiesību uzlabošanu,

| 1. | aicina Irānas valdību nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Nasrin Sotoudeh; atzinīgi vērtē Nasrin Sotoudeh drosmi un apņēmību; mudina Irānas tiesu sistēmu nodrošināt pienācīgu tiesas procesu un taisnīgu tiesu un atklāt informāciju par apsūdzībām pret Nasrin Sotoudeh; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Irānas iestādes nodrošināt, ka Nasrin Sotoudeh ārstēšanā, viņai atrodoties apcietinājumā, tiek ievēroti nosacījumi, kas izklāstīti Principu kopumā par visu personu aizsardzību, kurām piemērots jebkāds apcietinājuma vai brīvības atņemšanas veids, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma ar 1988. gada 9. decembra Rezolūciju 43/173; uzsver, ka Irānas iestādēm ir jāgarantē visu apcietināto personu drošība un labjutība aizturēšanas laikā, tostarp nodrošinot pienācīgu medicīnisko aprūpi; aicina Irānas iestādes izmeklēt visus apgalvojumus par sliktu izturēšanos ieslodzījuma vietās un saukt vainīgos pie atbildības; nosoda Irānas cietumos īstenoto sistemātisko spīdzināšanu un prasa nekavējoties izbeigt visu veidu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret visiem ieslodzītajiem; aicina Irānu tiesību aktos un praksē nodrošināt, ka neviens netiek pakļauts spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Irānas valdību ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp uzskatu un vārda brīvību; aicina atbrīvot visus par miermīlīgu tiesību uz pulcēšanās, uzskatu un vārda brīvību īstenošanu arestētos, tostarp Reza Khandan, kā arī citus cilvēktiesību aizstāvjus, vides aktīvistus, arodbiedrību pārstāvjus, sieviešu tiesību aktīvistus un pārliecības dēļ ieslodzītos; aicina Irānas iestādes pilnībā ievērot visu personu cilvēktiesības, jo īpaši tiesības uz vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē; aicina Irānas iestādes ievērot un aizsargāt miermīlīgas pulcēšanās tiesības un atturēties no vardarbīga spēka izmantošanas, izkliedējot miermīlīgas pulcēšanās; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nožēlu par valsts obligāto ģērbšanās kodeksu un solidaritāti ar kampaņu, kas vērsta pret šo kodeksu; nosoda to sieviešu turēšanu apcietinājumā, kuras savus lakatus noņēma kampaņas ietvaros, un aicina nekavējoties un bez nosacījumiem viņas atbrīvot; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž solidaritāti ar Irānas iedzīvotājiem, kas apliecina vēlmi uzlabot savu sociālo un ekonomisko stāvokli un baudīt sociālās un ekonomiskās tiesības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nopietnas bažas par ES un Irānas dubultvalstspiederīgo arestiem, viņiem ieceļojot Irānā; uzsver, ka šie aresti ierobežo cilvēku savstarpējo kontaktu iespējas, un aicina Irānas iestādes ļaut visiem Irānas iedzīvotājiem droši ceļot uz savu dzimto valsti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Irānas iestādes nodrošināt, ka visiem apsūdzētajiem ir tiesības uz pašizvēlētu juridisko palīdzību visās tiesas prāvās bez nepamatotiem ierobežojumiem un uz taisnīgu tiesu saskaņā ar Irānas starptautiskajām saistībām atbilstīgi Starptautiskajam paktam par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām; aicina Irānas valdību nodrošināt visu Irānā aizturēto pilsoņu tiesības uz pienācīgu tiesas procesu un garantēt viņiem taisnīgu tiesu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Irānas iestādes garantēt reliģijas brīvību saskaņā ar Irānas konstitūciju un tās starptautiskajām saistībām un izbeigt reliģisko minoritāšu, kā arī neticīgo diskrimināciju; nosoda sistemātisko bahajiešu minoritātes vajāšanu; turklāt aicina Irānas varas iestādes nodrošināt, lai visiem, kas dzīvo šajā valstī, tiktu nodrošināta vienlīdzīga aizsardzība neatkarīgi no etniskās izcelsmes, reliģijas vai ticības; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Irānas iestādes jebkuros apstākļos garantēt, ka visi cilvēktiesību aizstāvji Irānā spēj veikt savas likumīgās cilvēktiesību darbības, nebaidoties no represijām un bez jebkādiem ierobežojumiem, tostarp brīvības atņemšanas, iebiedēšanas un tiesu iestāžu īstenotas vajāšanas; aicina Irānas iestādes pārtraukt jebkādas iebiedēšanas un represīvas darbības, kas vērstas pret cilvēktiesību aizstāvjiem, tostarp par saziņu ar ES un ANO amatpersonām un neatkarīgām cilvēktiesību organizācijām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Komisiju pastiprināt centienus, lai atbalstītu riskam pakļautos Saharova balvas laureātus, tostarp Nasrin Sotoudeh un citas personas, kuras ir apcietinātas vai notiesātas vai kurām draud nāvessods vai acīmredzami negodīgi tiesas procesi trešās valstīs; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina ES dalībvalstis, kurām ir diplomātiskās pārstāvniecības uz vietas, pilnībā īstenot ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem un sniegt atbilstošu atbalstu Nasrin Sotoudeh un citiem cilvēktiesību aizstāvjiem, tostarp apmeklēt cietumus, uzraudzīt tiesas prāvas un sniegt juridisku vai jebkāda cita veida palīdzību, kas viņiem varētu būt nepieciešama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | asi nosoda nāvessoda izmantošanu, tostarp pret mazgadīgiem likumpārkāpējiem, un aicina Irānas iestādes nekavējoties noteikt moratoriju nāvessoda izmantošanai kā soli virzībā uz nāvessoda atcelšanu; norāda uz grozījumiem tiesību aktos par narkotiku tirdzniecību, kuriem būtu jāierobežo nāvessoda piemērošana; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārtoti aicina Irānu padziļināt līdzdalību starptautiskos cilvēktiesību mehānismos, sadarbojoties ar īpašajiem referentiem un iesaistoties īpašajos mehānismos, tostarp apstiprinot attiecīgo amatpersonu pieprasījumus atļaut ieceļot valstī; uzsver nepieciešamību ciešāk sadarboties ar Cilvēktiesību padomi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina ES, tostarp Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un dalībvalstis divpusējos un daudzpusējos forumos valsts un privātā līmenī attiecībās ar Irānas iestādēm sistemātiski pievērst uzmanību cilvēktiesību jautājumiem, tostarp politiski ieslodzīto un cilvēktiesību aizstāvju situācijai, kā arī vārda un biedrošanās brīvībai kā būtiskam nosacījumam turpmākai attīstībai ekonomiskajās un politiskajās attiecībās; pauž atbalstu diskusijām par cilvēktiesībām; tomēr uzsver, ka ir nepieciešams oficiāls ES un Irānas dialogs cilvēktiesību jomā, pamatojoties uz vispārējām cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram un Irānas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

15.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/131 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/131

---

P8_TA(2018)0526

Ēģipte, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvju stāvoklis

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par Ēģipti, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvju stāvokli (2018/2968(RSP))

(2020/C 388/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ēģipti, jo īpaši 2018. gada 8. februāra rezolūciju par sodīšanu ar nāvi Ēģiptē (1), 2016. gada 10. marta rezolūciju par Ēģipti, jo īpaši Giulio Regeni lietu (2), 2015. gada 17. decembra rezolūciju par Ibrahim Halawa draudošo nāvessodu (3) un 2015. gada 15. janvāra rezolūciju par stāvokli Ēģiptē (4); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ēģipti, jo īpaši 2018. gada 8. februāra rezolūciju par sodīšanu ar nāvi Ēģiptē (1), 2016. gada 10. marta rezolūciju par Ēģipti, jo īpaši Giulio Regeni lietu (2), 2015. gada 17. decembra rezolūciju par Ibrahim Halawa draudošo nāvessodu (3) un 2015. gada 15. janvāra rezolūciju par stāvokli Ēģiptē (4);

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par nāvessodu, spīdzināšanu, vārda brīvību un cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par nāvessodu, spīdzināšanu, vārda brīvību un cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ES Ārlietu padomes 2013. gada augusta un 2014. gada februāra secinājumus par Ēģipti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Ārlietu padomes 2013. gada augusta un 2014. gada februāra secinājumus par Ēģipti,

| — | ņemot vērā ES un Ēģiptes 2001. gada asociācijas nolīgumu, kas stājās spēkā 2004. gadā un kuru papildināja 2007. gada ES un Ēģiptes rīcības plāns, ņemot vērā arī ES un Ēģiptes partnerības prioritātes 2017.–2020. gadam, kuras pieņemtas 2017. gada 25. jūlijā, kopīgo paziņojumu, kas tika izdots pēc ES un Ēģiptes Asociācijas padomes 2017. gada sanāksmes, un kopīgo paziņojumu, kas tika izdots pēc ES un Ēģiptes Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas apakškomitejas 5. sanāksmes 2018. gada janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ēģiptes 2001. gada asociācijas nolīgumu, kas stājās spēkā 2004. gadā un kuru papildināja 2007. gada ES un Ēģiptes rīcības plāns, ņemot vērā arī ES un Ēģiptes partnerības prioritātes 2017.–2020. gadam, kuras pieņemtas 2017. gada 25. jūlijā, kopīgo paziņojumu, kas tika izdots pēc ES un Ēģiptes Asociācijas padomes 2017. gada sanāksmes, un kopīgo paziņojumu, kas tika izdots pēc ES un Ēģiptes Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas apakškomitejas 5. sanāksmes 2018. gada janvārī,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni un Eiropas Padomes ģenerālsekretāra 2017. gada 10. oktobra kopīgo deklarāciju par Eiropas un Pasaules dienu pret nāvessodu un EĀDD runaspersonas 2018. gada 2. novembra paziņojumu par uzbrukumu koptu kristiešu svētceļniekiem Ēģiptē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni un Eiropas Padomes ģenerālsekretāra 2017. gada 10. oktobra kopīgo deklarāciju par Eiropas un Pasaules dienu pret nāvessodu un EĀDD runaspersonas 2018. gada 2. novembra paziņojumu par uzbrukumu koptu kristiešu svētceļniekiem Ēģiptē,

| — | ņemot vērā ANO ekspertu, tostarp ANO īpašā referenta jautājumos par spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās vai sodīšanas veidiem Nils Melzer2018. gada 26. janvāra kopīgo paziņojumu, kurā Ēģiptes iestādes tiek mudinātas apturēt nāvessodu izpildi, ANO īpašā referenta pienācīgu mājokļu jautājumos Leilani Farha un ANO īpašā referenta par cilvēktiesību aizstāvju stāvokli Michel Forst2018. gada 4. decembra paziņojumu un ANO augstā cilvēktiesību komisāra Michelle Bachelet2018. gada 9. septembra paziņojumu, kurā nosodīta masveida nāvessodu izpilde 75 cilvēkiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ekspertu, tostarp ANO īpašā referenta jautājumos par spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās vai sodīšanas veidiem Nils Melzer2018. gada 26. janvāra kopīgo paziņojumu, kurā Ēģiptes iestādes tiek mudinātas apturēt nāvessodu izpildi, ANO īpašā referenta pienācīgu mājokļu jautājumos Leilani Farha un ANO īpašā referenta par cilvēktiesību aizstāvju stāvokli Michel Forst2018. gada 4. decembra paziņojumu un ANO augstā cilvēktiesību komisāra Michelle Bachelet2018. gada 9. septembra paziņojumu, kurā nosodīta masveida nāvessodu izpilde 75 cilvēkiem,

| — | ņemot vērā Ēģiptes konstitūciju, jo īpaši 52. pantu (par visu veidu spīdzināšanas aizliegumu), 73. pantu (par pulcēšanās brīvību) un 93. pantu (par starptautisko cilvēktiesību saistošo raksturu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ēģiptes konstitūciju, jo īpaši 52. pantu (par visu veidu spīdzināšanas aizliegumu), 73. pantu (par pulcēšanās brīvību) un 93. pantu (par starptautisko cilvēktiesību saistošo raksturu),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību aizsardzības konvencijas 6. un 13. protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību aizsardzības konvencijas 6. un 13. protokolu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 2.pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 2.pantu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Principus un pamatnostādnes par tiesībām uz taisnīgu tiesu un juridisko palīdzību, kas aizliedz jebkādos apstākļos tiesāt civilpersonas militārās prāvās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Principus un pamatnostādnes par tiesībām uz taisnīgu tiesu un juridisko palīdzību, kas aizliedz jebkādos apstākļos tiesāt civilpersonas militārās prāvās,

| — | ņemot vērā ES Stratēģisko satvaru un rīcības plānu cilvēktiesību jomā, kurā cilvēktiesību aizsardzība un uzraudzīšana ir noteiktas par visu ES politikas virzienu neatņemamu daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Stratēģisko satvaru un rīcības plānu cilvēktiesību jomā, kurā cilvēktiesību aizsardzība un uzraudzīšana ir noteiktas par visu ES politikas virzienu neatņemamu daļu,

| — | ņemot vērā Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, Konvenciju par bērna tiesībām un Arābu Cilvēktiesību hartu un ņemot vērā, ka Ēģipte visus minētos dokumentus ir ratificējusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, Konvenciju par bērna tiesībām un Arābu Cilvēktiesību hartu un ņemot vērā, ka Ēģipte visus minētos dokumentus ir ratificējusi,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), kuram ir pievienojusies arī Ēģipte, un jo īpaši tā 14. un 18. pantu un Otro fakultatīvo protokolu par nāvessodu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), kuram ir pievienojusies arī Ēģipte, un jo īpaši tā 14. un 18. pantu un Otro fakultatīvo protokolu par nāvessodu,

| — | ņemot vērā Itālijas apakšpalātas, Deputātu palātas lēmumu apturēt attiecības ar Ēģiptes parlamentu dēl tā, ka uz priekšu nevirzās Itālijas studenta Giulio Regeni nāves izmeklēšana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Itālijas apakšpalātas, Deputātu palātas lēmumu apturēt attiecības ar Ēģiptes parlamentu dēl tā, ka uz priekšu nevirzās Itālijas studenta Giulio Regeni nāves izmeklēšana,

| — | ņemot vērā ietekmi, kādu uz cilvēktiesībām gan valsts, gan reģionu līmenī atstāj Saūda Arābijas, Ēģiptes, Bahreinas un Apvienoto Arābu Emirātu 2017. gada jūnijā ieviestās sankcijas pret Kataru, un ziņojumu par Persijas līča krīzes ietekmi uz cilvēktiesībām, ko 2017. gada decembrī publicējis Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā cilvēktiesību komisāra birojs (OHCHR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ietekmi, kādu uz cilvēktiesībām gan valsts, gan reģionu līmenī atstāj Saūda Arābijas, Ēģiptes, Bahreinas un Apvienoto Arābu Emirātu 2017. gada jūnijā ieviestās sankcijas pret Kataru, un ziņojumu par Persijas līča krīzes ietekmi uz cilvēktiesībām, ko 2017. gada decembrī publicējis Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā cilvēktiesību komisāra birojs (OHCHR),

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Ēģiptes valdība ir pastiprinājusi represijas pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām, cilvēktiesību aizstāvjiem, miermīlīgiem aktīvistiem, juristiem, blogeriem, žurnālistiem, darba tiesību aizstāvjiem un arodbiedrību pārstāvjiem, tostarp vairāki no tiem ir apcietināti un piespiedu kārtā pazuduši, un arvien vairāk tiek izmantoti tiesību akti terorisma apkarošanai un ārkārtas situāciju regulēšanai; tā kā kopš 2018. gada oktobra beigām apcietināti vismaz 40 cilvēktiesību darbinieki, juristi un politiskie aktīvisti un daži no viņiem ir piespiedu kārtā pazuduši; tā kā Ēģiptē sievietes cilvēktiesību aizstāves un aktīvisti, kas aizstāv LGBTQI cilvēku tiesības, joprojām saskaras ar dažādiem valsts pārvaldes līmenī īstenotiem aizskaršanas veidiem, kas jo īpaši izpaužas kā nomelnošanas kampaņas un kriminālvajāšana; |
| --- | --- |

A.

tā kā Ēģiptes valdība ir pastiprinājusi represijas pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām, cilvēktiesību aizstāvjiem, miermīlīgiem aktīvistiem, juristiem, blogeriem, žurnālistiem, darba tiesību aizstāvjiem un arodbiedrību pārstāvjiem, tostarp vairāki no tiem ir apcietināti un piespiedu kārtā pazuduši, un arvien vairāk tiek izmantoti tiesību akti terorisma apkarošanai un ārkārtas situāciju regulēšanai; tā kā kopš 2018. gada oktobra beigām apcietināti vismaz 40 cilvēktiesību darbinieki, juristi un politiskie aktīvisti un daži no viņiem ir piespiedu kārtā pazuduši; tā kā Ēģiptē sievietes cilvēktiesību aizstāves un aktīvisti, kas aizstāv LGBTQI cilvēku tiesības, joprojām saskaras ar dažādiem valsts pārvaldes līmenī īstenotiem aizskaršanas veidiem, kas jo īpaši izpaužas kā nomelnošanas kampaņas un kriminālvajāšana;

| B. | tā kā cilvēktiesību jurists Ezzat Ghoneim un Ēģiptes Tiesību un brīvību koordinācijas (ECRF) vadītājs kopš 2018. gada marta atrodas pirmstiesas apcietinājumā un apsūdzēts par “cilvēktiesību terorismu”; tā kā viņa atrašanās vieta nav zināma, kopš tiesa 2018. gada 4. septembrī izdevusi viņa atbrīvošanas rīkojumu; tā kā cilvēktiesību jurists un Pazudušo personu ģimeņu līgas līdzdibinātājs Ibrahim Metwally Hegazy pazuda piespiedu kārtā un tika spīdzināts, pēc tam tika patvaļīgi aizturēts un joprojām tiek turēts apcietinājumā vieninieku kamerā; tā kā 2017. gadā piespiedu kārtā slēdza El Nadeem centru; |
| --- | --- |

B.

tā kā cilvēktiesību jurists Ezzat Ghoneim un Ēģiptes Tiesību un brīvību koordinācijas (ECRF) vadītājs kopš 2018. gada marta atrodas pirmstiesas apcietinājumā un apsūdzēts par “cilvēktiesību terorismu”; tā kā viņa atrašanās vieta nav zināma, kopš tiesa 2018. gada 4. septembrī izdevusi viņa atbrīvošanas rīkojumu; tā kā cilvēktiesību jurists un Pazudušo personu ģimeņu līgas līdzdibinātājs Ibrahim Metwally Hegazy pazuda piespiedu kārtā un tika spīdzināts, pēc tam tika patvaļīgi aizturēts un joprojām tiek turēts apcietinājumā vieninieku kamerā; tā kā 2017. gadā piespiedu kārtā slēdza El Nadeem centru;

| C. | tā kā cilvēktiesību aizstāvei Amal Fathy 2018. gada septembrī piesprieda divu gadu cietumsodu, apsūdzot par “viltus ziņu izplatīšanu” ar mērķi nodarīt kaitējumu Ēģiptes valstij un par “publisku necienīgu rīcību” dēļ tā, ka viņa sociālajos medijos publicējusi videomateriālu, kurā kritizēta valdības nespēja apkarot seksuālu vardarbību; tā kā A. Fathy tiek turēta pirmstiesas apcietinājumā, kamēr notiek izmeklēšana saistībā ar otru apsūdzību, kas attiecas uz valsts drošības jautājumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā cilvēktiesību aizstāvei Amal Fathy 2018. gada septembrī piesprieda divu gadu cietumsodu, apsūdzot par “viltus ziņu izplatīšanu” ar mērķi nodarīt kaitējumu Ēģiptes valstij un par “publisku necienīgu rīcību” dēļ tā, ka viņa sociālajos medijos publicējusi videomateriālu, kurā kritizēta valdības nespēja apkarot seksuālu vardarbību; tā kā A. Fathy tiek turēta pirmstiesas apcietinājumā, kamēr notiek izmeklēšana saistībā ar otru apsūdzību, kas attiecas uz valsts drošības jautājumiem;

| D. | tā kā Kataras valstspiederīgā Ola al-Qaradawi un viņas vīrs Ēģiptes valstspiederīgais Hosam Khalaf kopš 2017. gada 30. jūnija Ēģiptē tiek turēti apcietinājumā šausminošos apstākļos, un nevienam no viņiem nav izvirzītas apsūdzības; tā kā 2018. gada jūnijā ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos konstatēja, ka viņi tikuši pakļauti cietsirdīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai attieksmei, ko var uzskatīt par spīdzināšanu, un paziņoja, ka viņu aizturēšana ir patvaļīga, aicinot Ēģiptes valdību viņus atbrīvot; |
| --- | --- |

D.

tā kā Kataras valstspiederīgā Ola al-Qaradawi un viņas vīrs Ēģiptes valstspiederīgais Hosam Khalaf kopš 2017. gada 30. jūnija Ēģiptē tiek turēti apcietinājumā šausminošos apstākļos, un nevienam no viņiem nav izvirzītas apsūdzības; tā kā 2018. gada jūnijā ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos konstatēja, ka viņi tikuši pakļauti cietsirdīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai attieksmei, ko var uzskatīt par spīdzināšanu, un paziņoja, ka viņu aizturēšana ir patvaļīga, aicinot Ēģiptes valdību viņus atbrīvot;

| E. | tā kā 2016. gada 2. februārī tika atrastas Giulio Regeni, kurš pazuda Kairā 25. janvārī, mirstīgās atliekas, kas liecināja par šausmīgu spīdzināšanu un vardarbīgu nāvi; tā kā Ēģiptes varas iestādes joprojām nav atklājušas patiesību par viņa nāvi un visus vainīgos nav saukušas pie atbildības; tā kā Ēģipte kārtējo reizi ir noraidījusi Itālijas prokurora biroja prasību atrast personas, kas vainīgas Giulio Regenipazušanā un nāvē; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2016. gada 2. februārī tika atrastas Giulio Regeni, kurš pazuda Kairā 25. janvārī, mirstīgās atliekas, kas liecināja par šausmīgu spīdzināšanu un vardarbīgu nāvi; tā kā Ēģiptes varas iestādes joprojām nav atklājušas patiesību par viņa nāvi un visus vainīgos nav saukušas pie atbildības; tā kā Ēģipte kārtējo reizi ir noraidījusi Itālijas prokurora biroja prasību atrast personas, kas vainīgas Giulio Regenipazušanā un nāvē;

| F. | tā kā organizācija “Reportieri bez robežām” ir ziņojusi, ka vismaz 38 plašsaziņas līdzekļu darbinieki pašlaik ir aizturēti Ēģiptē viņu darba dēļ, strādājot pie lietām par politisku kriminālvajāšanu un daudzkārtējiem procesuāliem pārkāpumiem; tā kā vajāti tiek arī ārvalstu plašsaziņas līdzekļu darbinieki, turklāt vairāki starptautisku plašsaziņas līdzekļu korespondenti ir deportēti vai viņiem liegta iebraukšana Ēģiptē; tā kā fotožurnālists Mahmoud ‘Shawkan’ Abu Zeid masveida tiesas procesā tika notiesāts uz pieciem gadiem par viņa likumīgajām profesionālajām darbībām un joprojām izcieš vēl sešus mēnešus papildu sodu par to, ka nav samaksājis ievērojamu naudassodu; tā kā prominents žurnālists Ismail al-Iskandarani un viens no ļoti nedaudzajiem, kurš vēsta par cilvēktiesību pārkāpumiem Sinajā, 2015. gada novembrī tika aizturēts un 2018. gada maijā viņam militārā tiesa piesprieda desmit gadu cietumsodu; |
| --- | --- |

F.

tā kā organizācija “Reportieri bez robežām” ir ziņojusi, ka vismaz 38 plašsaziņas līdzekļu darbinieki pašlaik ir aizturēti Ēģiptē viņu darba dēļ, strādājot pie lietām par politisku kriminālvajāšanu un daudzkārtējiem procesuāliem pārkāpumiem; tā kā vajāti tiek arī ārvalstu plašsaziņas līdzekļu darbinieki, turklāt vairāki starptautisku plašsaziņas līdzekļu korespondenti ir deportēti vai viņiem liegta iebraukšana Ēģiptē; tā kā fotožurnālists Mahmoud ‘Shawkan’ Abu Zeid masveida tiesas procesā tika notiesāts uz pieciem gadiem par viņa likumīgajām profesionālajām darbībām un joprojām izcieš vēl sešus mēnešus papildu sodu par to, ka nav samaksājis ievērojamu naudassodu; tā kā prominents žurnālists Ismail al-Iskandarani un viens no ļoti nedaudzajiem, kurš vēsta par cilvēktiesību pārkāpumiem Sinajā, 2015. gada novembrī tika aizturēts un 2018. gada maijā viņam militārā tiesa piesprieda desmit gadu cietumsodu;

| G. | tā kā 2018. gada jūlijā tika pieņemts jauns plašsaziņas līdzekļu likums, ar ko paplašina preses definīciju, lai iekļautu jebkuru sociālo plašsaziņas līdzekļu kontu ar vairāk nekā 5 000 sekotājiem, un līdz ar to šādu kontu turētājus var saukt pie atbildības par “nepatiesu ziņu” publicēšanu vai par jebko, ko uzskata par musināšanu uz likumu pārkāpumiem; tā kā pilsoņu brīvību — tostarp vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvības — ievērošana ir būtisks demokrātiskas sabiedrības pamatelements, un žurnālistiem vajadzētu būt iespējai brīvi veikt savu profesionālo darbību, nebaidoties no kriminālvajāšanas vai brīvības atņemšanas; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2018. gada jūlijā tika pieņemts jauns plašsaziņas līdzekļu likums, ar ko paplašina preses definīciju, lai iekļautu jebkuru sociālo plašsaziņas līdzekļu kontu ar vairāk nekā 5 000 sekotājiem, un līdz ar to šādu kontu turētājus var saukt pie atbildības par “nepatiesu ziņu” publicēšanu vai par jebko, ko uzskata par musināšanu uz likumu pārkāpumiem; tā kā pilsoņu brīvību — tostarp vārda un plašsaziņas līdzekļu brīvības — ievērošana ir būtisks demokrātiskas sabiedrības pamatelements, un žurnālistiem vajadzētu būt iespējai brīvi veikt savu profesionālo darbību, nebaidoties no kriminālvajāšanas vai brīvības atņemšanas;

| H. | tā kā uzņēmumi, kas atrodas vairākās ES dalībvalstīs, ir turpinājuši eksportēt novērošanas tehnoloģijas uz Ēģipti, kas atvieglo darbu hakeriem un ļaunprogrammatūras instalētājiem, kā arī veicina cita veida uzbrukumus cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem sociālajos plašsaziņas līdzekļos; tā kā tas novedis pie represijām pret vārda brīvību tiešsaistē; |
| --- | --- |

H.

tā kā uzņēmumi, kas atrodas vairākās ES dalībvalstīs, ir turpinājuši eksportēt novērošanas tehnoloģijas uz Ēģipti, kas atvieglo darbu hakeriem un ļaunprogrammatūras instalētājiem, kā arī veicina cita veida uzbrukumus cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem sociālajos plašsaziņas līdzekļos; tā kā tas novedis pie represijām pret vārda brīvību tiešsaistē;

| I. | tā kā Ēģiptē pagājušajā gadā notika ar likumu noteikta vēršanās pret NVO, paredzot, ka valsts drošības iestādēm jāapstiprina šādu organizāciju pašmāju un ārvalstu izcelsmes finansējums, kas faktiski nozīmē to aizliegumu; tā kā 2018. gada 15. novembrī prezidents Al-Sisi aicināja pārskatīt NVO likumu, lai padarītu to līdzsvarotāku, un uzdeva Parlamentam pārskatīt likumu; tā kā 2018. gada 20. decembrī atkārtoti paredzēts tiesāt 16 atbildētājus saistībā ar “ārvalstu finansējuma lietu” Nr. 173/2011, un šiem atbildētājiem celtas apsūdzības par starptautisku organizāciju filiāļu dibināšanu un darbību bez valdības licences; |
| --- | --- |

I.

tā kā Ēģiptē pagājušajā gadā notika ar likumu noteikta vēršanās pret NVO, paredzot, ka valsts drošības iestādēm jāapstiprina šādu organizāciju pašmāju un ārvalstu izcelsmes finansējums, kas faktiski nozīmē to aizliegumu; tā kā 2018. gada 15. novembrī prezidents Al-Sisi aicināja pārskatīt NVO likumu, lai padarītu to līdzsvarotāku, un uzdeva Parlamentam pārskatīt likumu; tā kā 2018. gada 20. decembrī atkārtoti paredzēts tiesāt 16 atbildētājus saistībā ar “ārvalstu finansējuma lietu” Nr. 173/2011, un šiem atbildētājiem celtas apsūdzības par starptautisku organizāciju filiāļu dibināšanu un darbību bez valdības licences;

| J. | tā kā Ēģiptē joprojām spēkā ir ārkārtas stāvoklis, kas ieviests kopš 2017. gada aprīļa un pagarināts uz trim mēnešiem no 2018. gada 21. oktobra; tā kā saskaņā ar valsts mediju ziņoto ārkārtas stāvoklis tika ieviests, lai palīdzētu novērst “terorisma draudus un finansēšanu”; tā kā prezidents un personas, kas rīkojas viņa vārdā, šo trīs mēnešu laikā ir pilnvarotas nosūtīt civiliedzīvotāju lietas tiesām, kas iztiesā ar valsts ārkārtas drošību saistītas apsūdzības; tā kā ANO augstais cilvēktiesību komisārs Michelle Bachelet ir kritizējis mēģinājumus nodrošināt imunitāti pret kriminālvajāšanu par noziegumiem, ko, kā tiek apgalvots, pastrādājuši drošības spēku pārstāvji, un tas apdraud Ēģiptes tautas ticību valdības spējai nodrošināt taisnīgumu visiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Ēģiptē joprojām spēkā ir ārkārtas stāvoklis, kas ieviests kopš 2017. gada aprīļa un pagarināts uz trim mēnešiem no 2018. gada 21. oktobra; tā kā saskaņā ar valsts mediju ziņoto ārkārtas stāvoklis tika ieviests, lai palīdzētu novērst “terorisma draudus un finansēšanu”; tā kā prezidents un personas, kas rīkojas viņa vārdā, šo trīs mēnešu laikā ir pilnvarotas nosūtīt civiliedzīvotāju lietas tiesām, kas iztiesā ar valsts ārkārtas drošību saistītas apsūdzības; tā kā ANO augstais cilvēktiesību komisārs Michelle Bachelet ir kritizējis mēģinājumus nodrošināt imunitāti pret kriminālvajāšanu par noziegumiem, ko, kā tiek apgalvots, pastrādājuši drošības spēku pārstāvji, un tas apdraud Ēģiptes tautas ticību valdības spējai nodrošināt taisnīgumu visiem;

| K. | tā kā Ēģiptes 2015. gada pretterorisma likumā izmantota plaša terorisma definīcija, kas ietver “sabiedriskās kārtības pārkāpšanu, sabiedrības drošības, interešu vai drošības apdraudējumu, šķēršļus konstitūcijas un tiesību aktu īstenošanai vai valsts vienotības, sabiedriskā miera vai valsts drošības apdraudēšanu”, līdz ar to pakļaujot riskam miermīlīgus opozicionārus, demokrātijas aktīvistus un cilvēktiesību aizstāvjus, kurus ar šo definīciju var nodēvēt par teroristiem un piespriest nāvessodu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Ēģiptes 2015. gada pretterorisma likumā izmantota plaša terorisma definīcija, kas ietver “sabiedriskās kārtības pārkāpšanu, sabiedrības drošības, interešu vai drošības apdraudējumu, šķēršļus konstitūcijas un tiesību aktu īstenošanai vai valsts vienotības, sabiedriskā miera vai valsts drošības apdraudēšanu”, līdz ar to pakļaujot riskam miermīlīgus opozicionārus, demokrātijas aktīvistus un cilvēktiesību aizstāvjus, kurus ar šo definīciju var nodēvēt par teroristiem un piespriest nāvessodu;

| L. | tā kā prezidenta el-Sisi valdīšanas laikā Ēģiptes tiesas provizoriski ir ieteikušas ar nāvi sodīt vismaz 2 443 cilvēkus, tostarp vismaz 12 bērnus, un nāvessods piespriests vismaz 1 451 personai; tā kā vismaz 926 no nāvessodiem ir piespriesti masveida prāvās, kurās vienlaikus notiesā 15 vai vairāk cilvēkus; tā kā tajā pašā periodā Ēģipte ir izpildījusi vismaz 144 nāvessodus; tā kā nāvessods, jo īpaši masveida tiesas prāvās, bieži ticis piemērots personām, kas izmantojušas savas pamattiesības, tostarp pulcēšanās brīvību; |
| --- | --- |

L.

tā kā prezidenta el-Sisi valdīšanas laikā Ēģiptes tiesas provizoriski ir ieteikušas ar nāvi sodīt vismaz 2 443 cilvēkus, tostarp vismaz 12 bērnus, un nāvessods piespriests vismaz 1 451 personai; tā kā vismaz 926 no nāvessodiem ir piespriesti masveida prāvās, kurās vienlaikus notiesā 15 vai vairāk cilvēkus; tā kā tajā pašā periodā Ēģipte ir izpildījusi vismaz 144 nāvessodus; tā kā nāvessods, jo īpaši masveida tiesas prāvās, bieži ticis piemērots personām, kas izmantojušas savas pamattiesības, tostarp pulcēšanās brīvību;

| M. | tā kā augustā Ēģiptes tiesa vairāk nekā 739 cilvēkiem piesprieda sodus saistībā ar protestiem Raba laukumā pēc 2013. gada apvērsuma; tā kā tiesa ir ratificējusi 75 nāves spriedumus un vēl 47 cilvēkiem paturēts spēkā mūža ieslodzījums; tā kā tiesas laikā tika pieļauti daudzi pārkāpumi un ANO augstais cilvēktiesību komisārs to raksturoja kā rupju tiesas kļūdu; |
| --- | --- |

M.

tā kā augustā Ēģiptes tiesa vairāk nekā 739 cilvēkiem piesprieda sodus saistībā ar protestiem Raba laukumā pēc 2013. gada apvērsuma; tā kā tiesa ir ratificējusi 75 nāves spriedumus un vēl 47 cilvēkiem paturēts spēkā mūža ieslodzījums; tā kā tiesas laikā tika pieļauti daudzi pārkāpumi un ANO augstais cilvēktiesību komisārs to raksturoja kā rupju tiesas kļūdu;

| N. | tā kā novembra beigās Ēģipte paziņoja par “Augstās Pastāvīgās cilvēktiesību komisijas” izveidi, lai “reaģētu uz apsūdzībām” par Ēģiptes nostāju cilvēktiesību jautājumos un “formulētu vienotu Ēģiptes redzējumu”; tā kā šīs komisijas galvenie locekļi ir ārlietu un iekšlietu ministrijas, militāro un izlūkošanas dienestu pārstāvji; |
| --- | --- |

N.

tā kā novembra beigās Ēģipte paziņoja par “Augstās Pastāvīgās cilvēktiesību komisijas” izveidi, lai “reaģētu uz apsūdzībām” par Ēģiptes nostāju cilvēktiesību jautājumos un “formulētu vienotu Ēģiptes redzējumu”; tā kā šīs komisijas galvenie locekļi ir ārlietu un iekšlietu ministrijas, militāro un izlūkošanas dienestu pārstāvji;

| O. | tā kā, neraugoties uz to, ka valsts ir konstitucionāli atzinusi koptu kultūru kā valsts “pīlāru”, kopš 2011. gada ir vērojams vardarbības un diskriminācijas pieaugums pret Ēģiptes koptu izcelsmes ēģiptiešiem, kas veido lielāko daļu Ēģiptes deviņu miljonu kristiešu; tā kā koptu kristieši, kas veido aptuveni 10 % no Ēģiptes, kurā vairākums ir musulmaņi, iedzīvotāju, cieš no reliģiski motivētas vardarbības; tā kā 2018. gada 2. novembrī islāma kaujinieku uzbrukums koptu kristiešu svētceļniekiem Minjā, nogalināja septiņus un 19 cilvēkus ievainoja, atklājot, ar kādām drošības problēmām Ēģipte saskaras; |
| --- | --- |

O.

tā kā, neraugoties uz to, ka valsts ir konstitucionāli atzinusi koptu kultūru kā valsts “pīlāru”, kopš 2011. gada ir vērojams vardarbības un diskriminācijas pieaugums pret Ēģiptes koptu izcelsmes ēģiptiešiem, kas veido lielāko daļu Ēģiptes deviņu miljonu kristiešu; tā kā koptu kristieši, kas veido aptuveni 10 % no Ēģiptes, kurā vairākums ir musulmaņi, iedzīvotāju, cieš no reliģiski motivētas vardarbības; tā kā 2018. gada 2. novembrī islāma kaujinieku uzbrukums koptu kristiešu svētceļniekiem Minjā, nogalināja septiņus un 19 cilvēkus ievainoja, atklājot, ar kādām drošības problēmām Ēģipte saskaras;

| P. | tā kā ES un Ēģiptes Asociācijas padomes sanāksme notiks 2018. gada 20. decembrī; tā kā Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejas misija Ēģiptē ir plānota pirms Asociācijas padomes sanāksmes; tā kā Ēģipte nav oficiāli paplašinājusi ielūgumu, attiecinot to uz šo delegāciju; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES un Ēģiptes Asociācijas padomes sanāksme notiks 2018. gada 20. decembrī; tā kā Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejas misija Ēģiptē ir plānota pirms Asociācijas padomes sanāksmes; tā kā Ēģipte nav oficiāli paplašinājusi ielūgumu, attiecinot to uz šo delegāciju;

| Q. | tā kā pēc 2011. gada revolūcijas Ēģipte ir piedzīvojusi vairākus sarežģījumus un starptautiskā sabiedrība sniedz atbalstu šai valstij tās centienos risināt savas ekonomiskās, politiskās un drošības problēmas; tā kā pastāv nopietnas drošības problēmas Ēģiptē, sevišķi Sīnāja pussalā, kur teroristu grupas uzbrūk drošības spēkiem; tā kā Ēģiptē ir notikuši vairāki postoši teroristu uzbrukumi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pēc 2011. gada revolūcijas Ēģipte ir piedzīvojusi vairākus sarežģījumus un starptautiskā sabiedrība sniedz atbalstu šai valstij tās centienos risināt savas ekonomiskās, politiskās un drošības problēmas; tā kā pastāv nopietnas drošības problēmas Ēģiptē, sevišķi Sīnāja pussalā, kur teroristu grupas uzbrūk drošības spēkiem; tā kā Ēģiptē ir notikuši vairāki postoši teroristu uzbrukumi;

| R. | tā kā 2017. gada jūlijā pieņemtās jaunās ES un Ēģiptes partnerības prioritātes 2017.–2020. gadam balstās uz kopīgu apņemšanos ievērot tādas vispārējas vērtības kā demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana un tās ir atjaunināts satvars politiskai iesaistei un ciešākai sadarbībai, tostarp drošības, tiesu sistēmas reformas un terorisma apkarošanas jomā, pienācīgi ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības; tā kā Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Ēģipti Politisko jautājumu apakškomiteja cilvēktiesību un demokrātijas jomā savu piekto sesiju rīkoja 2018. gada 10. un 11. janvārī Kairā un tajā pievērsās sadarbībai tādās jomās kā cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums; tā kā 2018. gada 8. novembrī notika ES un Ēģiptes Asociācijas padomes 6. sanāksme; |
| --- | --- |

R.

tā kā 2017. gada jūlijā pieņemtās jaunās ES un Ēģiptes partnerības prioritātes 2017.–2020. gadam balstās uz kopīgu apņemšanos ievērot tādas vispārējas vērtības kā demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana un tās ir atjaunināts satvars politiskai iesaistei un ciešākai sadarbībai, tostarp drošības, tiesu sistēmas reformas un terorisma apkarošanas jomā, pienācīgi ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības; tā kā Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Ēģipti Politisko jautājumu apakškomiteja cilvēktiesību un demokrātijas jomā savu piekto sesiju rīkoja 2018. gada 10. un 11. janvārī Kairā un tajā pievērsās sadarbībai tādās jomās kā cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums; tā kā 2018. gada 8. novembrī notika ES un Ēģiptes Asociācijas padomes 6. sanāksme;

| S. | tā kā ES ir Ēģiptes svarīgākais ekonomiskais partneris un galvenais ārvalstu ieguldījumu avots; tā kā ES divpusējā palīdzība Ēģiptei no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta 2020.–2017. gadam līdzekļiem ir aptuveni EUR 500 miljoni; tā kā 2013. gada 21. augustā ES Ārlietu padome uzdeva Augstajai pārstāvei pārskatīt ES palīdzību Ēģiptei; tā kā Padome pieņēma lēmumu, ka ES sadarbība ar Ēģipti būtu jāpielāgo atbilstoši notikumu attīstībai šajā zemē; |
| --- | --- |

S.

tā kā ES ir Ēģiptes svarīgākais ekonomiskais partneris un galvenais ārvalstu ieguldījumu avots; tā kā ES divpusējā palīdzība Ēģiptei no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta 2020.–2017. gadam līdzekļiem ir aptuveni EUR 500 miljoni; tā kā 2013. gada 21. augustā ES Ārlietu padome uzdeva Augstajai pārstāvei pārskatīt ES palīdzību Ēģiptei; tā kā Padome pieņēma lēmumu, ka ES sadarbība ar Ēģipti būtu jāpielāgo atbilstoši notikumu attīstībai šajā zemē;

| T. | tā kā 2018. gada prezidenta vēlēšanu procesā tika likvidētas iespējas miermīlīgai politiskajai opozīcijai, masveidā liedzot Ēģiptes vēlētājiem tiesības uz politisko līdzdalību; |
| --- | --- |

T.

tā kā 2018. gada prezidenta vēlēšanu procesā tika likvidētas iespējas miermīlīgai politiskajai opozīcijai, masveidā liedzot Ēģiptes vēlētājiem tiesības uz politisko līdzdalību;

| U. | tā kā Ārlietu padomes 2013. gada 21. augusta secinājumos paziņots, ka ,,dalībvalstis arī vienojās uz laiku apturēt licences eksportam uz Ēģipti saistībā ar jebkādu aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, un atkārtoti izvērtēt eksporta licences aprīkojumam, uz ko attiecas Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP, kā arī pārskatīt palīdzību, ko tās Ēģiptei sniedz drošības jomā”; tā kā Ārlietu padome šos secinājumus atkārtoti apstiprināja 2014. gada februārī; tā kā PV/AP 2015. gada 27. oktobrī rakstiskā atbildē apstiprināja, ka šie secinājumi ir “politiska apņemšanās pret jebkādu militāru atbalstu Ēģiptei”, |
| --- | --- |

U.

tā kā Ārlietu padomes 2013. gada 21. augusta secinājumos paziņots, ka ,,dalībvalstis arī vienojās uz laiku apturēt licences eksportam uz Ēģipti saistībā ar jebkādu aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, un atkārtoti izvērtēt eksporta licences aprīkojumam, uz ko attiecas Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP, kā arī pārskatīt palīdzību, ko tās Ēģiptei sniedz drošības jomā”; tā kā Ārlietu padome šos secinājumus atkārtoti apstiprināja 2014. gada februārī; tā kā PV/AP 2015. gada 27. oktobrī rakstiskā atbildē apstiprināja, ka šie secinājumi ir “politiska apņemšanās pret jebkādu militāru atbalstu Ēģiptei”,

| 1. | stingri nosoda to, ka turpinās ierobežojumi attiecībā uz demokratiskajām pamattiesībām, jo īpaši vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, biedrošanās un pulcēšanās brīvību, politisko plurālismu un tiesiskumu Ēģiptē; aicina izbeigt jebkāda veida vardarbību, kūdīšanu, naida runu, vajāšanu, iebiedēšanu, piespiedu pazušanu un cenzūru, ko pret cilvektiesību aizstāvjiem, advokātiem, protestētājiem, žurnālistiem, blogeriem, arodbiedrību aktīvistiem, studentiem, sieviešu tiesību aktīvistiem, LGBTI, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, politiskajiem oponentiem un minoritātēm, tostarp nūbiešiem, vērš Ēģiptes valsts iestādes, drošības spēki un dienesti un citas grupas; nosoda pārmērīgo spēka lietošanu pret protestētājiem; prasa veikt neatkarīgu un pārredzamu izmeklēšanu par visiem cilvēktiesību pārkāpumiem un saukt pie atbildības vainīgos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Ēģiptes valdību nekavējoties un beznosacījumu kārta atbrīvot cilvelktiesību aizstāvjsu Ahmad Amasha, Hanan Badr el-Din, Amal Fathy, Ezzat Ghoneim, Hoda Abdelmoneim, Ibrahim Metwally Hegazy, un Azzouz Mahgoub un plašsaziņas līdzekļu darbiniekus Mahmoud ‘Shawkan’ Abu Zeid, Hisham Gaafar, Mohammed ‘Oxygen’ Ibraim, Ismail Iskandarani, Adel Sabri, Ahmed Tarek Ibrahim Ziada, Alaa Abdelfattah, Shady Abu Zaid, Mostafa al-Aasar, Hassan al-Bannaand un Moataz Wadnan, un visus citus, kas apcietināti, pārkāpjot Ēģiptes konstitucionālās un starptautiskās saistības, tikai par vārda brīvības miermīlīgu realizāciju; gaidot viņu atbrīvošanu, aicina Ēģipti nodrošināt viņiem pilnīgu piekļuvi savām ģimenēm, viņu izvēlētajiem advokātiem un pietiekamai medicīniskajai aprūpei, kā arī veikt ticamu izmeklēšanu par visiem apgalvojumiem par sliktu izturēšanos vai spīdzināšanu; aicina ES pilnībā īstenot eksporta kontroli attiecībā uz Ēģipti attiecībā uz precēm, ko iespējams izmantot nāvessoda izpildei vai spīdzināšanai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina Ēģiptes valdībai, ka Ēģiptes un tās sabiedrības ilgtermiņa labklājība ir cieši saistīta ar universālo cilvēktiesību aizsardzību un ar tādu demokrātisku un pārredzamu iestāžu izveidi un nostiprināšanu, kuras nodarbojas ar iedzīvotāju pamattiesību aizsardzību; tādēļ aicina Ēģiptes iestādes pilnībā īstenot Ēģiptes starptautisko konvenciju principus, kurām Ēģipte ir pievienojusies; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Ēģiptes varas iestādes pārtraukt visu pastāvošo nepamatoto kriminālizmeklēšanu attiecībā uz NVO, tostarp “ārvalstu finansējuma lietu”, un atcelt drakonisko NVO likumu; mudina šo likumu aizstāt ar jaunu tiesisko regulējumu, kas būtu jāizstrādā, faktiski apspriežoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām saskaņā ar Ēģiptes iekšzemes un starptautiskajām saistībām, lai aizsargātu biedrošanās brīvību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nopietnas bažas par masveida tiesas procesiem Ēģiptes tiesās un par lielo skaitu tajās piespriesto nāvessodu; aicina Ēģiptes tiesu iestādes pārtraukt piemērot cilvēkiem nāvessodu, tostarp personām, kuras sava iespējamā nodarījuma izdarīšanas brīdī bija jaunākas par 18 gadiem, un respektēt un ievērot Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram Ēģipte ir pievienojusies, un jo īpaši tā 14. pantu par tiesībām uz taisnīgu un savlaicīgu tiesas procesu, pamatojoties uz skaidrām apsūdzībām un nodrošinot, ka tiek ievērotas apsūdzēto tiesības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti mudina Ēģipti parakstīt un ratificēt Otro fakultatīvo protokolu Starptautiskajam paktam par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kura mērķis ir atcelt nāvessodu, kā arī ANO Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu; mudina Ēģiptes valdību izsludināt atklātu ielūgumu attiecīgajiem ANO īpašajiem referentiem apmeklēt šo valsti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Ēģiptes parlamentu pārskatīt Ēģiptes kriminālkodeksu, kriminālprocesa kodeksu, terorisma apkarošanas tiesību aktus un militāro kodeksu; aicina Ēģiptes varasiestādes izbeigt civiliedzīvotāju tiesāšanu militārajās tiesās; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nopietnas bažas par represijām pret personām, kuras sadarbojas vai cenšas sadarboties ar starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām vai ANO cilvēktiesību struktūrām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašo referentu atbilstīgu mājokļu jautājumos; atgādina Ēģiptes iestādēm par Ēģiptes kā ANO locekles pienākumu atturēties no šādām darbībām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauz nosodījumu par to, ka Ēģiptē turpinās minoritāšu grupu vajāšana; atkārtoti apliecina savas saistības attiecībā uz apziņas un reliģijas brīvību Ēģiptē un aicina veicināt starptautisko sadarbību, tostarp ANO veiktu neatkarīgu izmeklēšanu, lai novērtētu koptu kristiešu situāciju Ēģiptē; aicina Ēģipti pārskatīt tās likumus par zaimošanu un nodrošināt reliģisko minoritāšu aizsardzību pret tiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina Ēģiptes valdību izbeigt visus diskriminējošos pasākumus, kas pēc 2017. gada jūnija ieviesti pret Kataras pilsoņiem, īpaši atsaucoties uz Ola al-Qaradawi un viņas vīra Hosam Khalaf lietu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solidarizējas ar lielāko daļu Ēģiptes iedzīvotāju, kuri vēlas izveidot brīvu, stabilu, pārtikušu, iekļaujošu un demokrātisku valsti, kas respektē savas valstiskās un starptautiskās saistības cilvēktiesību un pamatbrīvību jomā; atgādina, ka ir svarīgi respektēt miermīlīgu viedokļu un kritikas paušanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izsaka visdziļāko līdzjūtību teroraktu upuru ģimenēm; solidarizējas ar Ēģiptes tautu un atkārtoti apstiprina savu apņemšanos cīnīties pret radikālu ideoloģiju izplatīšanos un teroristu grupām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina Ēģiptes valdību nodrošināt, ka visas operācijas Sīnājā tiek veiktas saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, rūpīgi izmeklēt visus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus, nekavējoties atvērt Ziemeļsīnāju neatkarīgiem novērotājiem un žurnālistiem, nodrošināt iedzīvotājiem pamatvajadzības un ļaut neatkarīgām palīdzības organizācijām sniegt atbalstu grūtībās nonākušiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina PV/AP par prioritāti noteikt cilvēktiesību aizstāvju stāvokli Ēģiptē un nosodīt satraucošo cilvēktiesību situāciju valstī, tostarp nāvessoda izmantošanu; mudina EĀDD pievērsties nesenajiem notikumiem Ēģiptē un izmantot visus tās rīcībā esošos līdzekļus, lai izdarītu spiedienu uz Ēģipti, lai uzlabotu situāciju cilvēktiesību jomā un apturētu nāvessodu izpildi, aicinātu nekavējoties atbrīvot personas, kas atrodas apcietinājumā, un mudinātu Ēģiptes iestādes ievērot savas saistības attiecībā uz starptautiskajām normām un tiesību aktiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver nozīmi, ko ES piešķir sadarbībai ar Ēģipti kā svarīgu kaimiņvalsti un partneri; stingri mudina Ēģipti ievērot savu apņemšanos, kas pausta ES un Ēģiptes partnerības prioritātēs, ko pieņēma 2017. gada 27. jūlijā, lai saskaņā ar Ēģiptes Konstitūciju un starptautiskajiem standartiem veicinātu demokrātiju, pamatbrīvības un cilvēktiesību ievērošanu; uzsver, ka 2017. gadā tika noslēgtas partnerības prioritātes ar Ēģipti, neraugoties uz nepārtraukto regresu cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā; mudina PV/AP un dalībvalstis paredzēt tālākai sadarbībai ar Ēģipti priekšnosacījumu, ka tiek ievērotas cilvēktiesības, un iekļaut cilvēktiesību jautājumus visās sarunās ar Ēģiptes iestādēm, jo īpaši attiecībā uz trim noteiktajām prioritātēm; atkāroti norāda, ka ar migrācijas pārvaldības vai pretterorisma darbībām nedrīkstētu apdraudēt cilvēktiesības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina Ēģiptes iestādēm, ka ES iesaistes līmenim attiecībā uz Ēģipti vajadzētu būt balstītam uz stimuliem atbilstoši Eiropas kaimiņattiecību politikas principam “vairāk par vairāk” un atkarīgam no demokrātisko institūciju, tiesiskuma un cilvēktiesību reformu progresa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mudina PV/AP un dalībvalstis saglabāt stingru un vienotu nostāju attiecībā uz ES nostāju cilvēktiesību jomā ES un Ēģiptes Asociācijas padomes sanāksmē 2018. gada 20. decembrī, kā tam vajadzētu būt visos cilvēktiesību forumos un divpusējās un daudzpusējās sanāksmēs, un skaidri formulēt, ar kādām sekās sastapsies Ēģiptes valdība, ja tā savu pārkāpšanas tendenci nespēs labotun pavērst pozitīvā virzienā, piemēram, nosakot mērķtiecīgas sankcijas pret personām, kas ir atbildīgas par cilvēktiesību pārkāpumiem; aicina arī ES nākamajā ANO Cilvēktiesību padomes sesijā nākt klajā ar stingru paziņojumu, ņemot vērā arī ieteikumus saistībā ar ANO 2019. gada Vispārējo periodisko pārskatu (VPR); |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkārtoti pauž sašutumu par Itālijas pētnieka Giulio Regeni spīdzināšanu un nogalināšanu; uzsver, ka Parlaments turpinās izdarīt spiedienu uz ES iestādēm, lai tās sadarbotos ar Ēģiptes partneriem, līdz šajā lietā tiek noskaidrota patiesība un vainīgie tiek saukti pie atbildības; atgādina Ēģiptes iestādēm par to atbildību par Itālijas un Ēģiptes juridiskās komandas drošību, izmeklējot Giulio Regeni lietu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkārtoti aicina dalībvalstis pārtraukt eksportēt uz Ēģipti novērošanas tehnoloģijas un drošības aprīkojumu, kas var atvieglot uzbrukumus cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, tostarp sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž dziļu nožēlu par Ēģiptes iestāžu demonstrēto nevēlēšanos organizēt Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejas misiju Kairā; sagaida, ka no ES puses tiks izvirzīts jautajums par Ēģiptes iestāžu nepārtraukto atteikumu atļaut šo vizīti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Ēģiptes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0035.

(2)  OV C 50, 9.2.2018., 42. lpp.

(3)  OV C 399, 24.11.2017., 130. lpp.

(4)  OV C 300, 18.8.2016., 34. lpp.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/137 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/137

---

P8_TA(2018)0527

Tanzānija

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par Tanzāniju (2018/2969(RSP))

(2020/C 388/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tanzāniju, tostarp 2015. gada 12. marta rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tanzāniju, tostarp 2015. gada 12. marta rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā Augstās pārstāves Federikas Mogerīni 2018. gada 15. novembra deklarāciju ES vārdā par ES un Tanzānijas attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstās pārstāves Federikas Mogerīni 2018. gada 15. novembra deklarāciju ES vārdā par ES un Tanzānijas attiecībām,

| — | ņemot vērā ES 2018. gada 23. februāra vietējo paziņojumu par politiski saistītas vardarbības un iebiedēšanas pieaugumu Tanzānijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2018. gada 23. februāra vietējo paziņojumu par politiski saistītas vardarbības un iebiedēšanas pieaugumu Tanzānijā,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumus par LGBTI personu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumus par LGBTI personu līdztiesību,

| — | ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāres (OHCHR) Michelle Bachelet2018. gada 2. novembra paziņojumu, par LGBT personu kriminālvajāšanu un arestiem Tanzānijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāres (OHCHR) Michelle Bachelet2018. gada 2. novembra paziņojumu, par LGBT personu kriminālvajāšanu un arestiem Tanzānijā,

| — | ņemot vērā Padomes Instrumentu komplektu, ar ko veicināt un aizsargāt to, ka lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas var izmantot visas cilvēktiesības (LGBT paredzētais instrumentu kopums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Instrumentu komplektu, ar ko veicināt un aizsargāt to, ka lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas var izmantot visas cilvēktiesības (LGBT paredzētais instrumentu kopums),

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu;

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu (ACHPR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu (ACHPR),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgums),

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | A. tā kā kopš Tanzānijas valsts prezidenta John Pombe Magufuli ievēlēšanas 2015. gadā pamattiesības valstī tika ierobežotas ar represīviem tiesību aktiem un dekrētiem; tā kā kritiski noskaņotie žurnālisti, opozīcijas politiķi un pilsoniskās sabiedrības aktīvisti ir saskārušies ar draudiem, patvaļīgu aizturēšanu un aizskaršanu; |
| --- | --- |

A.

A. tā kā kopš Tanzānijas valsts prezidenta John Pombe Magufuli ievēlēšanas 2015. gadā pamattiesības valstī tika ierobežotas ar represīviem tiesību aktiem un dekrētiem; tā kā kritiski noskaņotie žurnālisti, opozīcijas politiķi un pilsoniskās sabiedrības aktīvisti ir saskārušies ar draudiem, patvaļīgu aizturēšanu un aizskaršanu;

| B. | tā kā iepriekšējo divu gadu laikā valstī ir palielinājusies stigmatizācija, vardarbība un mērķtiecīgi aresti, kas ir vērsti pret LGBTI personām; tā kā saskaņā ar Tanzānijas tiesību aktiem viendzimuma attiecības ir noziedzīgi nodarījumi, par kuriem kā sods ir paredzēta brīvības atņemšana no 30 gadiem līdz mūža ieslodzījumam; tā kā Tanzānijas pret homoseksualitāti vērstais likums ir viens no stingrākajiem visā pasaulē; |
| --- | --- |

B.

tā kā iepriekšējo divu gadu laikā valstī ir palielinājusies stigmatizācija, vardarbība un mērķtiecīgi aresti, kas ir vērsti pret LGBTI personām; tā kā saskaņā ar Tanzānijas tiesību aktiem viendzimuma attiecības ir noziedzīgi nodarījumi, par kuriem kā sods ir paredzēta brīvības atņemšana no 30 gadiem līdz mūža ieslodzījumam; tā kā Tanzānijas pret homoseksualitāti vērstais likums ir viens no stingrākajiem visā pasaulē;

| C. | tā kā aizdomās turētās personas Tanzānijā tiek pakļautas piespiedu anālajām pārbaudēm, kas ir diskreditēta metode homoseksuālu darbību pieradīšanai un kuru Apvienoto Nāciju Organizācija un Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisija ir atzinusi kā spīdzināšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā aizdomās turētās personas Tanzānijā tiek pakļautas piespiedu anālajām pārbaudēm, kas ir diskreditēta metode homoseksuālu darbību pieradīšanai un kuru Apvienoto Nāciju Organizācija un Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisija ir atzinusi kā spīdzināšanu;

| D. | tā kā Paul Makonda, Dāresalāmas reģionālais komisārs, ir plaši pazīstams represiju aizstāvis; tā kā preses konferencē, kas notika 2018. gada 31. oktobrī, viņš paziņoja par darba grupas izveidi, lai izsekotu un atrastu homoseksuālus vīriešus, prostitūtas un personas, kas sociālajos medijos izplata krāpnieciskus līdzekļu vākšanas aicinājumus; tā kā viņš aicināja sabiedrību ziņot iestādēm par personām, par kurām ir aizdomas, ka tās ir geji; |
| --- | --- |

D.

tā kā Paul Makonda, Dāresalāmas reģionālais komisārs, ir plaši pazīstams represiju aizstāvis; tā kā preses konferencē, kas notika 2018. gada 31. oktobrī, viņš paziņoja par darba grupas izveidi, lai izsekotu un atrastu homoseksuālus vīriešus, prostitūtas un personas, kas sociālajos medijos izplata krāpnieciskus līdzekļu vākšanas aicinājumus; tā kā viņš aicināja sabiedrību ziņot iestādēm par personām, par kurām ir aizdomas, ka tās ir geji;

| E. | tā kā Veselības ministrija ir uz laiku apturējusi pakalpojumu sniegšanu pašvaldību līmenī ar HIV un AIDS inficētajiem un ir slēgusi uzņemšanas centrus attiecībā uz galvenajām iedzīvotāju grupām, tostarp homoseksuāliem vīriešiem; tā kā 2017. gada 17. februārī ministrija slēdza 40 veselības aprūpes centru uz aizdomu pamata, ka tie veicina homoseksualitāti; tā kā vairākas organizācijas ir sniegušas informāciju, ka pret LGBTI kopienu vērsto represiju rezultātā HIV pozitīviem vīriešiem nav piekļuves antiretrovirālai ārstēšanai, savukārt citiem ir apturēta piekļuve testēšanai un profilaktiskajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Veselības ministrija ir uz laiku apturējusi pakalpojumu sniegšanu pašvaldību līmenī ar HIV un AIDS inficētajiem un ir slēgusi uzņemšanas centrus attiecībā uz galvenajām iedzīvotāju grupām, tostarp homoseksuāliem vīriešiem; tā kā 2017. gada 17. februārī ministrija slēdza 40 veselības aprūpes centru uz aizdomu pamata, ka tie veicina homoseksualitāti; tā kā vairākas organizācijas ir sniegušas informāciju, ka pret LGBTI kopienu vērsto represiju rezultātā HIV pozitīviem vīriešiem nav piekļuves antiretrovirālai ārstēšanai, savukārt citiem ir apturēta piekļuve testēšanai un profilaktiskajiem pakalpojumiem;

| F. | tā kā 2018. gada novembrī Zanzibārā tika apcietināti desmit vīrieši uz aizdomu pamata par dalību viendzimuma laulību ceremonijā; tā kā 2018. gada 17. oktobrī tika arestēti 13 cilvēktiesību un tiesību uz veselību aktīvisti par dalību sanāksmē, lai apspriestu tiesību aktus, kas ierobežo LGBTI personu piekļuvi dažiem veselības aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2018. gada novembrī Zanzibārā tika apcietināti desmit vīrieši uz aizdomu pamata par dalību viendzimuma laulību ceremonijā; tā kā 2018. gada 17. oktobrī tika arestēti 13 cilvēktiesību un tiesību uz veselību aktīvisti par dalību sanāksmē, lai apspriestu tiesību aktus, kas ierobežo LGBTI personu piekļuvi dažiem veselības aprūpes pakalpojumiem;

| G. | tā kā daudzi bērni un pusaudži, jo īpaši meitenes, saskaras ar cilvēktiesību pārkāpumiem un viņiem kaitējošām darbībām, tostarp plaši izplatītai seksuālai vardarbībai, miesas sodiem, bērnu laulībām un grūtniecībām pusaudžu vecumā, kas viņiem padara sarežģītu vai neiespējamu izglītības iegūšanu; tā kā Tanzānijas valdība kavē piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem un iebiedē organizācijas, kas sniedz informāciju par šādiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā daudzi bērni un pusaudži, jo īpaši meitenes, saskaras ar cilvēktiesību pārkāpumiem un viņiem kaitējošām darbībām, tostarp plaši izplatītai seksuālai vardarbībai, miesas sodiem, bērnu laulībām un grūtniecībām pusaudžu vecumā, kas viņiem padara sarežģītu vai neiespējamu izglītības iegūšanu; tā kā Tanzānijas valdība kavē piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem un iebiedē organizācijas, kas sniedz informāciju par šādiem pakalpojumiem;

| H. | tā kā 2018. gada 22. jūnijā valsts prezidents J. Magufuli izdeva deklarāciju, ar ko aizliedz apmeklēt skolu meitenēm, kuras ir grūtniecības stāvoklī; tā kā iestādes iebiedē pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO), kas aizstāv meiteņu grūtnieču tiesības atgriezties skolā; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2018. gada 22. jūnijā valsts prezidents J. Magufuli izdeva deklarāciju, ar ko aizliedz apmeklēt skolu meitenēm, kuras ir grūtniecības stāvoklī; tā kā iestādes iebiedē pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO), kas aizstāv meiteņu grūtnieču tiesības atgriezties skolā;

| I. | tā kā Tanzānijas Cilvēktiesību un labas pārvaldības komisija kādu laiku nav spējusi darboties; tā kā valsts prezidents J. Magufuli nav iecēlis minētās komisijas locekļus vai citas amatpersonas; |
| --- | --- |

I.

tā kā Tanzānijas Cilvēktiesību un labas pārvaldības komisija kādu laiku nav spējusi darboties; tā kā valsts prezidents J. Magufuli nav iecēlis minētās komisijas locekļus vai citas amatpersonas;

| J. | tā kā valdība ir slēgusi privātas radiostacijas un avīzes vai draudējusi tām un izbeigusi parlamentāro debašu tiešraidi; tā kā vietējie kanāli un dekodētāji, kas atrodas vietējos gaisa kanālos, ir slēgti; |
| --- | --- |

J.

tā kā valdība ir slēgusi privātas radiostacijas un avīzes vai draudējusi tām un izbeigusi parlamentāro debašu tiešraidi; tā kā vietējie kanāli un dekodētāji, kas atrodas vietējos gaisa kanālos, ir slēgti;

| K. | tā kā Tanzānijas Nacionālā asambleja 2015. gadā pieņēma Kibernoziegumu likumu, bet 2018. gada septembrī —Noteikumus par tiešsaistes saturu ar mērķi kontrolēt saturu, ko izmanto sociālajos plašsaziņas līdzekļos; tā kā 2015. gadā pieņemtais Statistikas likums paredz, ka nav atļauts apspriest vai apšaubīt atsevišķus valdības paziņotos statistikas datus; |
| --- | --- |

K.

tā kā Tanzānijas Nacionālā asambleja 2015. gadā pieņēma Kibernoziegumu likumu, bet 2018. gada septembrī —Noteikumus par tiešsaistes saturu ar mērķi kontrolēt saturu, ko izmanto sociālajos plašsaziņas līdzekļos; tā kā 2015. gadā pieņemtais Statistikas likums paredz, ka nav atļauts apspriest vai apšaubīt atsevišķus valdības paziņotos statistikas datus;

| L. | tā kā vadošie opozīcijas pārstāvji tiek regulāri apcietināti, apsūdzot viņus gan saistībā ar aizdomām par valsts prezidenta apvainošanu, gan nepatiesas informācijas sniegšanu un musināšanu; tā kā 20 Tanzānijas galvenās opozīcijas partijas biedri tika apcietināti 2018. gada jūlijā, apgalvojot, ka viņi musina uz nemieriem; tā kā kopš 2018. gada sākuma ir notikuši vardarbīgi uzbrukumi politiskās opozīcijas locekļiem un parlamenta deputātiem un pat nogalināšanas; tā kā 2018. gada 22. februārīGodfrey Luena, parlamenta deputāts, Tanzānijas galvenās opozīcijas partijas Chama Demokrastia na Maendeleo (CHADEMA) biedrs un tiesību uz zemi pārliecināts aizstāvis, tika nogalināts ar mačetēm netālu no savām mājām; tā kā 2018. gada novembrī Starptautiskās žurnālistu aizsardzības komitejas (CPJ) programmas koordinatore Africa Angela Quintal un viņas kolēģis Muthoki Mumo tika apcietināti, bet pēc tam atbrīvoti starptautisko institūciju spiediena rezultātā; |
| --- | --- |

L.

tā kā vadošie opozīcijas pārstāvji tiek regulāri apcietināti, apsūdzot viņus gan saistībā ar aizdomām par valsts prezidenta apvainošanu, gan nepatiesas informācijas sniegšanu un musināšanu; tā kā 20 Tanzānijas galvenās opozīcijas partijas biedri tika apcietināti 2018. gada jūlijā, apgalvojot, ka viņi musina uz nemieriem; tā kā kopš 2018. gada sākuma ir notikuši vardarbīgi uzbrukumi politiskās opozīcijas locekļiem un parlamenta deputātiem un pat nogalināšanas; tā kā 2018. gada 22. februārīGodfrey Luena, parlamenta deputāts, Tanzānijas galvenās opozīcijas partijas Chama Demokrastia na Maendeleo (CHADEMA) biedrs un tiesību uz zemi pārliecināts aizstāvis, tika nogalināts ar mačetēm netālu no savām mājām; tā kā 2018. gada novembrī Starptautiskās žurnālistu aizsardzības komitejas (CPJ) programmas koordinatore Africa Angela Quintal un viņas kolēģis Muthoki Mumo tika apcietināti, bet pēc tam atbrīvoti starptautisko institūciju spiediena rezultātā;

| M. | tā kā iepriekšējos gados tūrismā attīstībā ir pastiprinājušās darbības, jo īpaši Serengeti reģionā, kur dzīvo masaji; tā kā kontrole pār aramzemēm vai nelieliem zemes gabaliem spekulatīvos nolūkos ir izraisījusi spēcīgu spriedzi šajā reģionā; |
| --- | --- |

M.

tā kā iepriekšējos gados tūrismā attīstībā ir pastiprinājušās darbības, jo īpaši Serengeti reģionā, kur dzīvo masaji; tā kā kontrole pār aramzemēm vai nelieliem zemes gabaliem spekulatīvos nolūkos ir izraisījusi spēcīgu spriedzi šajā reģionā;

| N. | tā kā ES delegācijas vadītājs Roeland van de Geer bija spiests pamest valsti pēc tam, kad Tanzānijas varas iestādes izdarīja spiedienu uz viņu; tā kā kopš valsts prezidenta J. Magufuli ievēlēšanas ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādes vadītāja, ANO Attīstības programmas vadītājs un UNESCO vadītāja ir izraidīti no Tanzānijas; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES delegācijas vadītājs Roeland van de Geer bija spiests pamest valsti pēc tam, kad Tanzānijas varas iestādes izdarīja spiedienu uz viņu; tā kā kopš valsts prezidenta J. Magufuli ievēlēšanas ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādes vadītāja, ANO Attīstības programmas vadītājs un UNESCO vadītāja ir izraidīti no Tanzānijas;

| O. | tā kā ES Augstā pārstāve Federika Mogerīni ir paziņojusi par Savienības attiecību ar Tanzāniju visaptverošu pārskatīšanu, |
| --- | --- |

O.

tā kā ES Augstā pārstāve Federika Mogerīni ir paziņojusi par Savienības attiecību ar Tanzāniju visaptverošu pārskatīšanu,

| 1. | pauž bažas par politiskās situācijas pasliktināšanos Tanzānijā, ko raksturo sarūkoša sabiedriskā telpa, ierobežojot pilsoniskās sabiedrības organizāciju, cilvēktiesību aizstāvju, plašsaziņas līdzekļu un daudzu politisko partiju darbību; pauž īpašas bažas par LGBTI personu stāvokļa pasliktināšanos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nosoda jebkādu kūdīšanu uz naidu un vardarbību seksuālās orientācijas dēļ; mudina Tanzānijas varas iestādes nodrošināt, lai Paul Makonda pārtrauktu savu provokāciju pret LGBTI kopienu un tiktu saukts pie atbildības par kūdīšanu uz vardarbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina veikt neatkarīgu izmeklēšanu par uzbrukumiem žurnālistiem, LGBTI personām, cilvēktiesību aizstāvjiem un opozīcijas partiju biedriem, lai sauktu pie atbildības vainīgos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina Tanzānijas valdībai tās pienākumu, tostarp saistības saskaņā ar Kotonū nolīgumu, jebkuros apstākļos aizsargāt visu savu pilsoņu tiesības, cieņu un fizisko neaizskaramību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Tanzāniju atcelt tiesību aktus, kas paredz kriminālatbildību par homoseksualitāti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina ES un tās dalībvalstis pilnībā izmantot LGBT paredzēto instrumentu kopumu, lai mudinātu trešās valstis atcelt homoseksualitātes kā noziedzīga nodarījuma statusu, palīdzot samazināt vardarbību un diskrimināciju un aizsargājot LGBTI personu cilvēktiesību aizstāvjus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Tanzānijas varas iestādes grozīt visus ierobežojošus noteikumus, kas paredzēti Likumā par kibernoziegumiem, Elektronisko un pasta komunikāciju (tiešsaistes satura) noteikumos un Likumā par plašsaziņas līdzekļiem, un aizstāt tos ar noteikumiem, kas garantēs vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Tanzānijas varas iestādes atcelt visus likumus, politikas vai citus šķēršļus attiecībā uz pakalpojumiem un informāciju, kas sievietēm, meitenēm un jaunajām mātēm ir nepieciešami veselīgai dzīvei, jo īpaši valsts prezidenta J. Magufuli deklarāciju par to, ka meitenēm, kas dzemdējušas bērnu, nevajadzētu ļaut atgriezties skolā, tostarp atcelt noteikumus, kuri legalizē to, ka grūtnieces izraida no skolas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Tanzānijas valsts prezidentu pēc iespējas drīz sākt valsts cilvēktiesību komisijas darbību, iecelt komisārus, lai sekotu līdzi cilvēktiesību pārkāpumiem, un veikt pasākumus, lai atbalstītu vietējos darba ņēmējus ārvalstīs; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Tanzānijas varas iestādes atbrīvot visus politieslodzītos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nopietnas bažas par Tanzānijas valdības izdarīto spiedienu uz ES delegācijas vadītāju Roeland van de Geer; atzinīgi vērtē Eiropas Savienības un tās dalībvalstu lēmumu visaptveroši pārskatīt ES politiku attiecībā uz Tanzāniju; uzstāj, cik svarīgs ir politisks dialogs, lai Tanzānijas varas iestādes censtos panākt konkrētas saistības nolūkā radīt labvēlīgu vidi pilsoniskās sabiedrības, politisko partiju un plašsaziņas līdzekļu darbībai; aicina Komisiju nodrošināt, ka turpmākajā ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumā laikposmam pēc 2020. gada ir iekļauta skaidra norāde par tādas diskriminācijas aizliegumu, kas pamatojas uz seksuālo orientāciju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž bažas par masaju tautas stāvokli; nosoda varas iestāžu un drošības spēku izmantoto vardarbību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Tanzānijas varas iestādes apņēmīgi rīkoties, lai aizsargātu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, cilvēktiesību aizstāvju, žurnālistu, veselības aprūpes darbinieku un politisko aktīvistu tiesības saskaņā ar Tanzānijas konstitūciju, Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu un valsts starptautiskajām un reģionālajām pienākumiem un saistībām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina ES arī turpmāk cieši novērot stāvokli cilvēktiesību jomā Tanzānijā, jo īpaši regulāri saņemot regulāru informāciju no tās delegācijas; aicina Eiropas Savienības delegāciju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu ārkārtas aizsardzību un atbalstu apdraudētajiem cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, ĀKK un ES Padomei, Āfrikas Savienības iestādēm, Austrumāfrikas valstu kopienas iestādēm, kā arī Tanzānijas valsts prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OV C 316, 30.8.2016., 122. lpp.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/141 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/141

---

P8_TA(2018)0528

Blokķēde: progresīva tirdzniecības politika

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par blokķēdi: progresīvu tirdzniecības politiku (2018/2085(INI))

(2020/C 388/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. panta 3. punktu un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. panta 3. punktu un 218. pantu,

| — | ņemot vērā Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību,

| — | ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Informācijas tehnoloģiju nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Informācijas tehnoloģiju nolīgumu,

| — | ņemot vērā PTO darba programmu par e-komerciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PTO darba programmu par e-komerciju,

| — | ņemot vērā PTO Tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PTO Tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu,

| — | ņemot vērā Pasaules Muitas organizācijas pārskatīto Kioto konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Muitas organizācijas pārskatīto Kioto konvenciju,

| — | ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par virtuālajām valūtām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par virtuālajām valūtām (1),

| — | ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (2),

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. decembra rezolūciju “Virzība uz digitālās tirdzniecības stratēģiju” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. decembra rezolūciju “Virzība uz digitālās tirdzniecības stratēģiju” (3),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. maija rezolūciju par muitas dienestu darbības un pārvaldības ārējo aspektu izvērtēšanu kā tirdzniecības veicināšanas un nelikumīgas tirdzniecības apkarošanas rīku (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. maija rezolūciju par muitas dienestu darbības un pārvaldības ārējo aspektu izvērtēšanu kā tirdzniecības veicināšanas un nelikumīgas tirdzniecības apkarošanas rīku (4),

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. septembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības un ES tirdzniecības politikas ietekmi uz globālajām vērtības ķēdēm (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. septembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības un ES tirdzniecības politikas ietekmi uz globālajām vērtības ķēdēm (5),

| — | ņemot vērā Kopīgo deklarāciju par tirdzniecību un sieviešu iespēju veicināšanu ekonomikas jomā, kas tika pieņemta PTO Ministru konferencē Buenosairesā 2017. gada decembrī (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopīgo deklarāciju par tirdzniecību un sieviešu iespēju veicināšanu ekonomikas jomā, kas tika pieņemta PTO Ministru konferencē Buenosairesā 2017. gada decembrī (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula — GDPR) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula — GDPR) (7),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu par horizontāliem noteikumiem attiecībā uz pārrobežu datu plūsmām saistībā ar personas datu aizsardzību (ES tirdzniecības un investīciju nolīgumos), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu par horizontāliem noteikumiem attiecībā uz pārrobežu datu plūsmām saistībā ar personas datu aizsardzību (ES tirdzniecības un investīciju nolīgumos),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ziņojums par stratēģijas “Tirdzniecība visiem” īstenošanu — Progresīvas tirdzniecības politikas īstenošana globalizācijas iespēju izmantošanai” (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ziņojums par stratēģijas “Tirdzniecība visiem” īstenošanu — Progresīvas tirdzniecības politikas īstenošana globalizācijas iespēju izmantošanai” (COM(2017)0491),

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes Zinātnes padomes galvenā zinātniskā padomnieka 2016. gada ziņojumu “Distributed Ledger Technology: beyond block chain” [“Sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija — kas vairāk par blokķēdi”] (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes Zinātnes padomes galvenā zinātniskā padomnieka 2016. gada ziņojumu “Distributed Ledger Technology: beyond block chain” [“Sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija — kas vairāk par blokķēdi”] (8),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas tirdzniecības veicināšanas un elektroniskās uzņēmējdarbības centra (ANO/CEFACT) 2018. gada balto grāmatu par blokķēžu tehniskajiem lietojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas tirdzniecības veicināšanas un elektroniskās uzņēmējdarbības centra (ANO/CEFACT) 2018. gada balto grāmatu par blokķēžu tehniskajiem lietojumiem,

| — | ņemot vērā 21 ES dalībvalstu un Norvēģijas 2018. gada 10. aprīļa deklarāciju par Eiropas partnerības izveidi blokķēžu tehnoloģijas jomā (9), pēc kā tai pievienojās vēl piecas dalībvalstis, palielinot pašreizējo parakstītājvalstu skaitu līdz 27, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 21 ES dalībvalstu un Norvēģijas 2018. gada 10. aprīļa deklarāciju par Eiropas partnerības izveidi blokķēžu tehnoloģijas jomā (9), pēc kā tai pievienojās vēl piecas dalībvalstis, palielinot pašreizējo parakstītājvalstu skaitu līdz 27,

| — | ņemot vērā to, ka Komisija 2018. gada 1. februārī paziņoja par ES Blokķēžu novērošanas centra un foruma izveidošanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Komisija 2018. gada 1. februārī paziņoja par ES Blokķēžu novērošanas centra un foruma izveidošanu (10),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 19. oktobra secinājumus (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 19. oktobra secinājumus (11),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0407/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0407/2018),

| A. | tā kā šajā ziņojumā blokķēde, ja vien nav noteikts savādāk, tiks uzskatīta par privātu, slēgtu sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju (DLT), kas ietver datubāzi, kuru veido secīgi datu bloki, ko pievieno saskaņā ar tīkla operatoru konsensu; |
| --- | --- |

A.

tā kā šajā ziņojumā blokķēde, ja vien nav noteikts savādāk, tiks uzskatīta par privātu, slēgtu sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju (DLT), kas ietver datubāzi, kuru veido secīgi datu bloki, ko pievieno saskaņā ar tīkla operatoru konsensu;

| B. | tā kā dažādās gadījumu izpētēs un nozarēs gūtais ieguvums no privāto/publisko un slēgto/atvērto blokķēžu sajaukuma būs atšķirīgs; |
| --- | --- |

B.

tā kā dažādās gadījumu izpētēs un nozarēs gūtais ieguvums no privāto/publisko un slēgto/atvērto blokķēžu sajaukuma būs atšķirīgs;

| C. | tā kā blokķēdes katrs bloks satur jaucējkodu, kas verificē iepriekšējo bloku datus, tādejādi ļaujot atsevišķām personām iesaistīties darījumos ar lielāku uzticamības pakāpi un pārskatatbildību, jo virsgrāmatā glabātus datus nevar viegli viltot; |
| --- | --- |

C.

tā kā blokķēdes katrs bloks satur jaucējkodu, kas verificē iepriekšējo bloku datus, tādejādi ļaujot atsevišķām personām iesaistīties darījumos ar lielāku uzticamības pakāpi un pārskatatbildību, jo virsgrāmatā glabātus datus nevar viegli viltot;

| D. | tā kā atklātā pirmkoda blokķēdes tehnoloģija ir pamatā slēgto blokķēžu izplatībai visā pasaulē, palīdzot palielināt dalībnieku uzticēšanās līmeni konkrētā ar uzņēmējdarbību saistītā tīklā; |
| --- | --- |

D.

tā kā atklātā pirmkoda blokķēdes tehnoloģija ir pamatā slēgto blokķēžu izplatībai visā pasaulē, palīdzot palielināt dalībnieku uzticēšanās līmeni konkrētā ar uzņēmējdarbību saistītā tīklā;

| E. | tā kā blokķēde varētu ļaut noteiktiem administratoriem skaidri definēt dalībnieku lomas, atbildību, piekļuves līmeņus un validācijas tiesības; |
| --- | --- |

E.

tā kā blokķēde varētu ļaut noteiktiem administratoriem skaidri definēt dalībnieku lomas, atbildību, piekļuves līmeņus un validācijas tiesības;

| F. | tā kā globālās tirdzniecības pamatā ir piegādes ķēžu sektors, kura aplēstā vērtība ir EUR 16 triljoni un kurā pastāvošās augstās darījumu izmaksas un apgrūtinošās administratīvās formalitātes rada sarežģītus procesus un sistēmas, kurās var rasties kļūdas; |
| --- | --- |

F.

tā kā globālās tirdzniecības pamatā ir piegādes ķēžu sektors, kura aplēstā vērtība ir EUR 16 triljoni un kurā pastāvošās augstās darījumu izmaksas un apgrūtinošās administratīvās formalitātes rada sarežģītus procesus un sistēmas, kurās var rasties kļūdas;

| G. | tā kā ir sāktas izmēģinājuma iniciatīvas ar daudzsološu potenciālu samazināt transporta izmaksas, padarīt nozari videi draudzīgāku un veicināt ekonomikas sniegumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir sāktas izmēģinājuma iniciatīvas ar daudzsološu potenciālu samazināt transporta izmaksas, padarīt nozari videi draudzīgāku un veicināt ekonomikas sniegumu;

| H. | tā kā 45 valstīs visā pasaulē ir izstrādātas vismaz 202 valdību blokķēdes iniciatīvas un jo īpaši Āzijas un Klusā okeāna reģiona, Dienvidamerikas un Ziemeļamerikas un Tuvo Austrumu reģiona tautsaimniecības investē tirdzniecībai paredzētās blokķēdes tehnoloģijās; |
| --- | --- |

H.

tā kā 45 valstīs visā pasaulē ir izstrādātas vismaz 202 valdību blokķēdes iniciatīvas un jo īpaši Āzijas un Klusā okeāna reģiona, Dienvidamerikas un Ziemeļamerikas un Tuvo Austrumu reģiona tautsaimniecības investē tirdzniecībai paredzētās blokķēdes tehnoloģijās;

| I. | tā kā blokķēde var veicināt un uzlabot ES tirdzniecības politiku, piemēram, brīvās tirdzniecības nolīgumus (BTN), savstarpējās atzīšanas līgumus (MRA), jo īpaši atzīto uzņēmēju (AEO) savstarpējās atzīšanas līgumus, lēmumus par datu aizsardzības līmeņa pietiekamību un tirdzniecības aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā blokķēde var veicināt un uzlabot ES tirdzniecības politiku, piemēram, brīvās tirdzniecības nolīgumus (BTN), savstarpējās atzīšanas līgumus (MRA), jo īpaši atzīto uzņēmēju (AEO) savstarpējās atzīšanas līgumus, lēmumus par datu aizsardzības līmeņa pietiekamību un tirdzniecības aizsardzības pasākumus;

| J. | tā kā blokķēdei ir lielas iespējas uzlabot pārredzamību un izsekojamību visā piegādes ķēdē, palielināt dalībnieku uzticību attiecīgajam tīklam, racionalizēt muitas pārbaudes un normatīvo atbilstību, samazināt darījumu izmaksas un stiprināt datu nemainīgumu un drošību un darboties kā korupcijas apkarošanas instruments; tā kā iespējamie ieguvumi līdzi nes vairākas problēmas, piemēram kiberapdraudējumu, |
| --- | --- |

J.

tā kā blokķēdei ir lielas iespējas uzlabot pārredzamību un izsekojamību visā piegādes ķēdē, palielināt dalībnieku uzticību attiecīgajam tīklam, racionalizēt muitas pārbaudes un normatīvo atbilstību, samazināt darījumu izmaksas un stiprināt datu nemainīgumu un drošību un darboties kā korupcijas apkarošanas instruments; tā kā iespējamie ieguvumi līdzi nes vairākas problēmas, piemēram kiberapdraudējumu,

| K. | tā kā blokķēde var nodrošināt pārredzamības sistēmu piegādes ķēdē, samazināt korupciju, atklāt izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ļaut izsekot nelikumīgus maksājumus un novērst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ar tirdzniecības starpniecību (TBML); tā kā pastāv riski, kas saistīti ar atvērtu blokķēdes lietotņu izmantošanu noziedzīgām darbībām, tostarp lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, apietu nodokļus vai ar tirdzniecības starpniecību legalizētu nelikumīgi iegūtus līdzekļus; tā kā Komisijai un dalībvalstīm šie jautājumi ir steidzami jāuzrauga un jārisina; |
| --- | --- |

K.

tā kā blokķēde var nodrošināt pārredzamības sistēmu piegādes ķēdē, samazināt korupciju, atklāt izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ļaut izsekot nelikumīgus maksājumus un novērst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ar tirdzniecības starpniecību (TBML); tā kā pastāv riski, kas saistīti ar atvērtu blokķēdes lietotņu izmantošanu noziedzīgām darbībām, tostarp lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, apietu nodokļus vai ar tirdzniecības starpniecību legalizētu nelikumīgi iegūtus līdzekļus; tā kā Komisijai un dalībvalstīm šie jautājumi ir steidzami jāuzrauga un jārisina;

| L. | tā kā blokķēde starptautiskajā tirdzniecībā joprojām ir attīstības stadijā un tāpēc tai ir vajadzīga inovācijām labvēlīga, iespējoša un veicinoša pieeja, kas nodrošina tiesisko noteiktību, vienlaikus veicinot patērētāju, investoru un vides aizsardzību, palielinot šīs tehnoloģijas sociālo vērtību, mazinot digitālo plaisu un uzlabojot pilsoņu digitālās prasmes; |
| --- | --- |

L.

tā kā blokķēde starptautiskajā tirdzniecībā joprojām ir attīstības stadijā un tāpēc tai ir vajadzīga inovācijām labvēlīga, iespējoša un veicinoša pieeja, kas nodrošina tiesisko noteiktību, vienlaikus veicinot patērētāju, investoru un vides aizsardzību, palielinot šīs tehnoloģijas sociālo vērtību, mazinot digitālo plaisu un uzlabojot pilsoņu digitālās prasmes;

| M. | tā kā blokķēdes tehnoloģija var nodrošināt visām tirdzniecībā iesaistītajām pusēm — gan publiskām, gan privātām — pastāvīgu reāllaika piekļuvi nemanipulējamai, laika apzīmogotai datubāzei, kurā glabājas ar darījumiem saistīti dokumenti, tādējādi palīdzot veidot uzticību, izvairīties no atbilstības jautājumiem un cīnīties pret viltotu preču vai dokumentu izmantošanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā blokķēdes tehnoloģija var nodrošināt visām tirdzniecībā iesaistītajām pusēm — gan publiskām, gan privātām — pastāvīgu reāllaika piekļuvi nemanipulējamai, laika apzīmogotai datubāzei, kurā glabājas ar darījumiem saistīti dokumenti, tādējādi palīdzot veidot uzticību, izvairīties no atbilstības jautājumiem un cīnīties pret viltotu preču vai dokumentu izmantošanu;

| N. | tā kā dažas ES reģionu un lielpilsētu teritorijas jau ir sākušas attīstīt šo tehnoloģiju īpašos projektos un programmās, izmantojot katra savus raksturlielumus un veidojot tīklus paraugprakses izplatīšanai, |
| --- | --- |

N.

tā kā dažas ES reģionu un lielpilsētu teritorijas jau ir sākušas attīstīt šo tehnoloģiju īpašos projektos un programmās, izmantojot katra savus raksturlielumus un veidojot tīklus paraugprakses izplatīšanai,

ES tirdzniecības politika

| 1. | atzīst, ka, neraugoties uz iepriekšējiem panākumiem tirdzniecības jomā, ES BTN ir liels neizmantots potenciāls un tas vēl nav pilnībā izmantots, jo vidēji tikai 67 % ES eksportētāju un 90 % ES importētāju izmanto preferenciālos tarifus gan ES, gan tās partnervalstīs vai reģionos un atbalsta tādu tehnisko risinājumu analīzi, kas var palielināt BTN izmantošanu un eksportu; norāda, ka eksportētāji varētu augšupielādēt visus savus dokumentus valsts sektora iestādes lietojumprogrammā, kuras pamatā ir blokķēde, un pierādīt atbilstību BTN piešķirtajam preferenciālajam režīmam, piemēram, kvalificēšanos preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, sanitārajiem un fitosanitārajiem (SPS) noteikumiem un tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (DRD) noteikumiem; uzskata, ka blokķēde varētu uzlabot noteikumus par kumulāciju brīvās tirdzniecības nolīgumos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka procedūras sertifikātu iegūšanai gan attiecībā uz preferenciāliem, gan nepreferenciāliem izcelsmes noteikumiem ir uzņēmumiem dārgas un apgrūtinošas; uzskata, ka preferenciālo noteikumu gadījumā blokķēde var palīdzēt noteikt preces ekonomisko pilsonību; turklāt uzskata, ka nepreferenciālo izcelsmes noteikumu piemērošanas gadījumā blokķēde varētu palīdzēt Savienībai proporcionāli izmantot tirdzniecības aizsardzības instrumentus, nodrošinot pārredzamību attiecībā uz to preču izcelsmi, kuras nonāk Eiropas tirgū, un pārskatu par importa pieplūdumu, lai uzņēmumiem nodrošinātu vienlīdzīgākus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka blokķēdei ir potenciāls atbalstīt tirdzniecību un ilgtspējīgas attīstības programmu, nodrošinot izejvielu un preču izcelsmes uzticamību, pārredzamas ražošanas procedūras un piegādes ķēdes un uzticību to atbilstībai starptautiskajiem noteikumiem darba, sociālo un vides tiesību un pienākumu jomā, ņemot vērā to īpašo nozīmi attiecība uz konfliktu izrakteņiem, kultūras preču nelikumīgu tirdzniecību, eksporta kontroli un korupciju; uzsver, ka blokķēde varētu dot ieguldījumu uzņēmumu ilgtspējā un veicināt atbildīgu uzņēmējdarbības praksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka īpaši atzīto uzņēmēju (AEO) savstarpējās atzīšanas līgumi (MRA) ļauj uzņēmumiem dažādot piegādes ķēdes, saīsinot muitas procedūrām vajadzīgo laiku un samazinot izmaksas; norāda, ka ir jārisina ar īstenošanu saistīti jautājumi; ir pārliecināts, ka blokķēde piedāvā iespēju samazināt ar AEO MRA izpildi saistīto nenoteiktību, izmantojot vienotu datu apmaiņu; |
| --- | --- |

4.

Muitas darbības un tirdzniecības atvieglošanas ārējie aspekti

| 5. | ļoti atzinīgi vērtē tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu (TAN); uzskata TAN par pamatu, kas PTO dalībniekiem dod iespēju meklēt citus tirdzniecības atvieglošanas veidus, tostarp izmantojot blokķēdi; atzinīgi vērtē ES centienus saglabāt un stiprināt PTO un apņemšanos ieviest uz noteikumiem balstītu tirdzniecības sistēmu, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un panāktu pasaules tirdzniecības noteikumu izpildi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka blokķēde varētu ļaut muitas dienestiem automātiski iegūt muitas deklarācijām vajadzīgo informāciju, samazināt vajadzību pēc manuālām pārbaudēm un dokumentācijas un nodrošināt precīzu un atjauninātu informāciju par ES ievesto preču statusu un raksturlielumiem visām iesaistītajām personām vienlaicīgi, tādējādi uzlabojot izsekošanas un identificēšanas iespējas un pārredzamību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka digitalizācija ļaus nodrošināt efektīvāku un pārredzamāku informācijas apmaiņu; uzskata, ka blokķēde var nodrošināt iespēju ražotājiem, laboratorijām, loģistikas operatoriem, regulatoriem un patērētājiem piekļūt visai vajadzīgajai informācijai, piemēram, saistībā ar izcelsmes vietu, testiem, sertifikātiem un licencēm, un apmainīties ar to; norāda, ka blokķēde varētu arī palīdzēt pienācīgā e-sertifikātu izsniegšanā; uzskata, ka digitalizācija un lietojumu izmantošana visā piegādes ķēdē ir gan priekšnosacījums, lai blokķēde būtu pilnībā funkcionāla, gan arī to papildina; norāda, ka digitalizācijas jomā starp dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka blokķēžu tehnoloģiju ieviešana visā piegādes ķēdē var palielināt globālās tirdzniecības efektivitāti, ātrumu un apjomu, ierobežojot izmaksas, kas saistītas starptautiskajiem darījumiem, un palīdzēt uzņēmumiem rast jaunus tirdzniecības partnerus, kā arī var palielināt patērētāju aizsardzību un uzticēšanos digitālajai tirdzniecībai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver šādus blokķēdes lietderību, jo īpaši šādus aspektus:






  a) | tā stiprina pārliecību gan par preču izcelsmi, gan intelektuālā īpašuma tiesībām, tādējādi samazinot risku, ka nelikumīgas preces, tostarp neīstas un viltotas preces, tiek iepludinātas piegādes ķēdē; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

tā stiprina pārliecību gan par preču izcelsmi, gan intelektuālā īpašuma tiesībām, tādējādi samazinot risku, ka nelikumīgas preces, tostarp neīstas un viltotas preces, tiek iepludinātas piegādes ķēdē;

| b) | sniedz iestādēm precīzu informāciju par to, kad prece varētu būt bojāta/manipulēta piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

b)

sniedz iestādēm precīzu informāciju par to, kad prece varētu būt bojāta/manipulēta piegādes ķēdē;

| c) | uzlabo pārredzamību un izsekojamību, ļaujot visiem dalībniekiem reģistrēt darījumus un apmainīties ar šo informāciju tīklā, |
| --- | --- |

c)

uzlabo pārredzamību un izsekojamību, ļaujot visiem dalībniekiem reģistrēt darījumus un apmainīties ar šo informāciju tīklā,

| d) | veicina patērētāju tiesību aizsardzību un uzticēšanos, sniedzot viņiem detalizētu informāciju par ražojumu izcelsmi; |
| --- | --- |

d)

veicina patērētāju tiesību aizsardzību un uzticēšanos, sniedzot viņiem detalizētu informāciju par ražojumu izcelsmi;

| e) | samazina piegādes ķēdes pārvaldības izmaksas, novēršot vajadzību pēc starpniekiem un ar to saistītās izmaksas, kā arī likvidējot nepieciešamību sagatavot, transportēt un apstrādāt dokumentus papīra formātā; |
| --- | --- |

e)

samazina piegādes ķēdes pārvaldības izmaksas, novēršot vajadzību pēc starpniekiem un ar to saistītās izmaksas, kā arī likvidējot nepieciešamību sagatavot, transportēt un apstrādāt dokumentus papīra formātā;

| f) | uzlabo pareiza nodokļa un PVN maksājumu piemērošanu un ieņēmumu iekasēšanu tirdzniecības politikas ietvaros, un |
| --- | --- |

f)

uzlabo pareiza nodokļa un PVN maksājumu piemērošanu un ieņēmumu iekasēšanu tirdzniecības politikas ietvaros, un

| g) | samazina kopējo preču tranzīta laiku, automatizējot uzdevumus, ko parasti veic manuāli; norāda uz saistītajiem ieguvumiem, ko tā jo īpaši rada tiešlaika piegādes ķēdēm, gan samazinot izmaksas, gan loģistikas nozares oglekļa pēdu; |
| --- | --- |

g)

samazina kopējo preču tranzīta laiku, automatizējot uzdevumus, ko parasti veic manuāli; norāda uz saistītajiem ieguvumiem, ko tā jo īpaši rada tiešlaika piegādes ķēdēm, gan samazinot izmaksas, gan loģistikas nozares oglekļa pēdu;

| 10. | norāda, ka noziedznieki var manipulēt ar likumīgu tirdzniecību, lai slēptu savas nelikumīgās darbības, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ar tirdzniecības starpniecību, sagrozot nepieciešamos dokumentus, piemēram, attiecīgo preci novērtējot pārāk augstu vai pārāk zemu; uzskata, ka blokķēde var ļaut muitai un citām iestādēm laikus, ātri un koordinēti veikt nepieciešamās darbības, lai atmaskotu nelikumīgas finanšu plūsmas; |
| --- | --- |

10.

Pārrobežu datu plūsmas un datu aizsardzība

| 11. | atzīst pārrobežu datu plūsmas par neatņemamu starptautiskās preču un pakalpojumu tirdzniecības un blokķēdes arhitektūras funkciju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izceļ blokķēdes nozīmi darījumu validēšanā starptautiskās piegādes ķēdē, definējot dalībnieku piekļuves līmeņus un validācijas procedūras; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda uz saistību starp blokķēdi un pārrobežu datu plūsmām tirdzniecībā; norāda, ka privāts, slēgts virsgrāmatu tīkls var nodrošināt uzticēšanos starp platformām, integrējot datus no vairākiem avotiem; atzīst pārrobežu datu plūsmu pieaugošo nozīmi gan izaugsmei, gan darbvietām; uzsver atšķirību blokķēdēs starp personas datiem un datiem, kas nav personas dati; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzīst problēmu, ko rada saistība starp blokķēdēm un Vispārīgās datu aizsardzības regulas (VDAR) īstenošanu; uzsver, ka blokķēdes ieviešana būtu jāsaskaņo ar spēkā esošajiem un turpmākajiem ES tiesību aktiem par datu aizsardzību un privātuma noteikumiem; uzsver, ka blokķēdes tehnoloģija var nodrošināt risinājumus VDAR “integrētas datu aizsardzības” noteikumu īstenošanai, pamatojoties uz kopīgajiem principiem, kas garantē drošus un pašpārvaldītus datus; uzsver VDAR ierobežoto ietekmi uz tiem komercdarījumiem, kas veikti blokķēdē, jo privātās slēgtās blokķēdēs nav pieejami personas dati; tomēr atzīst, ka ir nepieciešami attiecīgi aizsardzības pasākumi un regulatīvā uzraudzība; uzsver, ka VDAR piemēro tikai tad, ja runa ir par personas datiem; aicina Komisiju šo jautājumu izskatīt sīkāk; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzīst, ka blokķēdes ir jāizstrādā tā, lai tajās tiktu ievērotas tiesības tikt aizmirstam, un norāda, ka pārbaudītiem blokķēdes un blokķēdes lietojumprogrammu lietotājiem saskaņā ar viņu piekļuves tiesībām vienmēr vajadzētu būt piekļuvei visiem datiem, kas attiecas uz darījumiem, kuros tie ir tieši vai netieši iesaistīti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti aicina ieviest noteikumus, kas ļautu pilnībā darboties digitālajai ekosistēmai un veicinātu pārrobežu datu plūsmas iekļaušanu brīvās tirdzniecības nolīgumos; šajā saistībā norāda, ka lēmumi par datu aizsardzības līmeņa pietiekamību neveicina datu, kas nav personas dati, brīvu apriti; tādēļ aicina Komisiju sarunu ceļā vienoties par saistošu un izpildāmu apņemšanos attiecībā uz datu, tostarp tādu, kas nav personas dati, pārsūtīšanu BTN ietvaros; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka blokķēde ir jauna datu glabāšanas un pārvaldības paradigma, kas spēj decentralizēt cilvēku savstarpējās mijiedarbības veidus un tirgus, banku darbību un starptautisko tirdzniecību. uzsver, ka blokķēžu izplatības pieaugums rada gan iespējas, gan problēmas saistībā ar datu aizsardzību, pārredzamību un finanšu noziegumiem, jo dati pēc ievadīšanas un kopīgošanas ar visām iesaistītajām pusēm ir nemaināmi, kas arī nodrošina blokķēdes drošību un integritāti; prasa darīt visu iespējamo, tostarp valstu līmenī, lai garantētu šīs tehnoloģijas neviltojamo un nemaināmo raksturu un to, ka netiek apdraudētas pamattiesības uz datu aizsardzību; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzīst problēma, ko rada saistība starp blokķēžu tehnoloģijām un ES datu aizsardzības regulējuma, proti, Vispārīgās datu aizsardzības regulas (VDAR), īstenošanu, un atgādina, ka tā rezultātā šī saistība varētu atklāt pretrunu starp pamattiesību aizsardzību, no vienas puses, un inovāciju veicināšanu, no otras puses; uzskata par nepieciešamu nodrošināt, ka blokķēdes pilnībā iekļaujas ES datu aizsardzības regulējumā un pilnībā atbilst ES tiesību aktos noteiktajiem principiem, jo īpaši attiecībā uz personas datu apstrādi kā pamattiesībām saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. panta 1. punktu un LESD 16. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | turklāt uzsver, ka blokķēdes, daļēji iepriekš minētās pretrunas dēļ, nekādā ziņā automātiski neatbalsta datu suverenitāti, un tādēļ tās ir īpaši jāizstrādā, ņemot vērā, ka tās var arī apdraudēt datu aizsardzību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka pienācīgi izstrādātai blokķēžu tehnoloģijai būtu jāatbilst “integrētas datu aizsardzības” principam, kas ļauj datu subjektiem labāk kontrolēt savus datus saskaņā ar VDAR; turklāt uzsver arī to, ka personas dati blokķēdē parasti nav anonīmi, tādējādi blokķēde ietilpst VDAR darbības jomā; uzstāj, ka blokķēdēm ir jābūt pilnībā saderīgām ar ES tiesību aktiem, tostarp gadījumos, kad tās izmanto personas datu apstrādei; šajā sakarībā iesaka blokķēdēs un lietotnēs integrēt mehānismus, kas nodrošina, ka dati var būt pilnīgi anonīmi, tādējādi garantējot, ka tur glabājas tikai tādi dati, kas nav saistīti ar identificētu vai identificējamu fizisku personu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka blokķēžu lietotnēs nākotnē būtu jāievieš mehānismi, kas aizsargā personas datus un lietotāju privātumu, un jānodrošina, ka dati var būt pilnībā anonīmi; aicina Komisiju un dalībvalstis finansēt pētniecību, jo īpaši akadēmisko pētniecību, un inovāciju par jaunām blokķēžu tehnoloģijām, kuras ir saderīgas ar VDAR un kuru pamatā ir integrētas datu aizsardzības princips, piemēram, zk-SNARK (“zero-knowledge Succinct Non-Interactive Arguments of Knowledge”); |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata —lai nepieļautu personas datu aizsardzības pamattiesību pārkāpumus, blokķēžu tehnoloģijas nebūtu jāizmanto personas datu apstrādei, kamēr lietotāja organizācija nespēj garantēt VDAR ievērošanu un jo īpaši nodrošināt tiesību uz datu labošanu un dzēšanu aizsardzību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka blokķēžu lietotāji vienlaikus var būt personas datu, kurus viņi augšupielādē virsgrāmatā, kontrolētāji un apstrādātāji, ja viņi glabā pilnu virsgrāmatas kopiju savā datorā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka gadījumos, kad blokķēdē ir ietverti personas dati, blokķēžu tehnoloģiju nemainīgais raksturs varētu būt nesaderīgs ar VDAR 17. pantā paredzētajām “tiesībām uz dzēšanu”; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ar bažām norāda, ka gadījumos, kad blokķēdē ir ietverti personas dati, datu kopiju skaits pieaugums blokķēdēs, visticamāk, nebūs savienojams ar VDAR 5. pantā paredzēto datu apjoma samazināšanas principu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju pieņemt pamatnostādnes un ieteikumus, lai nodrošinātu, ka blokķēžu tehnoloģija atbilst ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž bažas par to, ka nav nekādas atsauces uz nopietnajām sekām, ko rada blokķēžu tehnoloģijas, jo īpaši tādās jomās kā cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un terorisma finansēšana; uzskata, ka jebkāda blokķēdes tehnoloģiju izmantošana būtu jāpakārto tam, ka tiek skaidri noteikts, kas tiks glabāts blokķēdē un kas ārpus tās, personas datus glabājot ārpus ķēdes; |
| --- | --- |

27.

Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)

| 28. | uzskata, ka ar blokķēdi saistīta inovācija un veicināšana var radīt MVU ekonomiskas iespējas internacionalizēties un pārvarēt ar eksportu saistīto izmaksu radītās grūtības, atvieglojot mijiedarbību ar patērētājiem, muitas dienestiem, starptautiskām un vietējām regulatīvām iestādēm un citiem piegādes ķēdē iesaistītiem uzņēmumiem; piebilst, ka blokķēdes infrastruktūra var palīdzēt ātri un bez lielām izmaksām laist tirgū produktus un pakalpojumus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izceļ ieguvumus, ko blokķēde varētu dot MVU, ļaujot izmantot vienādranga komunikāciju, sadarbības rīkus un drošus maksājumus, kas atvieglo darījumdarbību, un līdz ar viedo līgumu izmantošanu samazina nemaksāšanas risku un līguma izpildes juridisko procedūru izmaksas; atzīst vajadzību nodrošināt, ka starptautiskajā tirdzniecībā, izstrādājot blokķēdes, tiek iekļauti MVU; uzsver, ka šobrīd viedie līgumi var nebūt pietiekami izstrādāti, lai tos uzskatītu par juridiski izpildāmiem kādā no nozaru regulējumiem, un ka ir nepieciešami turpmāki risku novērtējumi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzīst iespējas, tostarp attiecībā uz MVU, saistībā ar blokķēžu tehnoloģijas ieviešanu kā daļu no ES tirdzniecības politikas, kas cita starpā varētu nodrošināt zemākas darījumu izmaksas un lielāku efektivitāti; turklāt atzīst, ka blokķēžu tehnoloģija piedāvā iespēju uzlabot uzticēšanos un paļāvību pašreizējai tirdzniecības sistēmai, nodrošinot darījumu nemainīgu reģistrēšanu; tomēr atzīst, ka gadījumos, kas neietilpst ES tirdzniecības politikas darbības jomā, šīs tehnoloģijas izmantošana var radīt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas risku un atvieglot organizētās noziedzības finansēšanu; |
| --- | --- |

30.

Sadarbspēja, mērogojamība un mijiedarbība ar saistītām tehnoloģijām

| 31. | saistībā ar starptautiskās tirdzniecības tīklu paplašināšanu ņem vērā mērogojamības problēmas, kas saistītas ar blokķēžu sistēmu ieviešanu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda uz dažādu ar darījumiem saistītu blokķēžu enkura datu izplatīšanu atsevišķās privātās un publiskās virsgrāmatās; atzīst, ka arvien pieaug vajadzība izstrādāt globālas sadarbspējas standartus, kas ļautu integrēt darījumus starp blokķēdēm ap preces virzību piegādes ķēdē, lai veicinātu sistēmu, tostarp novecojušu sistēmu, sadarbspēju; aicina Komisiju pastiprināt sadarbību ar Starptautisko Standartizācijas organizāciju (ISO) un citām attiecīgām standartizācijas struktūrām; |
| --- | --- |

32.

| 33. | apsver blokķēžu tehnoloģiju iespējamo mijiedarbību ar citām starptautiskās tirdzniecības inovācijām; uzsver, ka ir jāanalizē iespējas un problēmas, kas saistītas ar blokķēžu tehnoloģiju attīstību; aicina turpināt pētījumus par to piemērojamību digitālajai pārveidei un starptautiskās tirdzniecības automatizācijai, kā arī publiskajam sektoram, jo īpaši saskaņā ar programmu “Digitālā Eiropa”; |
| --- | --- |

33.

Secinājumi

| 34. | aicina Komisiju sekot līdzi norisēm blokķēdes jomā, jo īpaši pašreizējiem izmēģinājuma projektiem /iniciatīvām starptautiskajā piegādes ķēdē, kā arī muitas un regulatīvo procesu ārējo aspektu jomā; aicina Komisiju, iesaistot attiecīgos ģenerāldirektorātus, izstrādāt horizontālu stratēģijas dokumentu par blokķēžu tehnoloģiju ieviešanu tirdzniecībā un piegādes ķēžu pārvaldībā, kā arī intelektuālā īpašuma jomā, un jo īpaši saistībā ar cīņu pret viltošanu; aicina Komisiju novērtēt blokķēdes tiesiskos un pārvaldības aspektus un to, vai blokķēde piedāvā labākus risinājumus esošajām un jaunajām tehnoloģijām, ar kurām var risināt pašreizējās problēmas ES tirdzniecības politikā; aicina Komisiju sekot līdzi norisēm blokķēdes jomā, jo īpaši pašreizējiem izmēģinājuma projektiem /iniciatīvām starptautiskajā piegādes ķēdē; aicina Komisiju izstrādāt stratēģijas dokumentu par blokķēžu tehnoloģiju ieviešanu tirdzniecībā un piegādes ķēžu pārvaldībā; uzskata, ka par mērķi jānosaka blokķēdes dalībnieku atbalsta iegūšana projektiem un iniciatīvām starptautiskajā piegādes ķēdē un kopīga projektu īstenošana, cita starpā tajā iekļaujot tādas jomas kā dažādo partneru identitāte, izcelsme un datu uzglabāšana; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju izstrādāt vadošu principu kopumu attiecībā uz blokķēdes pielietojumu starptautiskajā tirdzniecībā, lai nodrošinātu nozarei, muitai un regulatīvajām iestādēm pietiekamu noteiktības līmeni, kas veicina blokķēdes izmantošanu un inovāciju šajā jomā; uzsver, ka, pieņemot tiesību aktus par tehnoloģiju, kas ir lietojumu pamatā, tiktu ierobežota inovācija un jaunu lietojumu radīšana; uzsver, ka ES, bet jo īpaši ES rūpniecībai, ir svarīgi apliecināt vadošo lomu un līdzatbildību blokķēdes tehnoloģiju jomā, un nodrošināt līdzvērtīgus nosacījumus globālās konkurences laukā, kā arī izstrādes un normatīvās vides jomā; uzsver dialoga un prakses apmaiņas nozīmi, kā arī kompetences un digitālo prasmju veidošanu; aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai sāktu un uzraudzītu izmēģinājuma projektus saistībā ar blokķēdes tehnoloģiju izmantošanu starptautiskajā tirdzniecībā, lai pārbaudītu tās sniegtos ieguvumus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mudina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai vienkāršotu un uzlabotu ar tirdzniecības atvieglošanu saistītās informācijas plūsmu, citu pasākumu starpā ieviešot piemērotas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju Tirdzniecības ģenerāldirektorātā izveidot padomdevēju grupu blokķēdes jautājumos un izstrādāt koncepcijas aprakstu par privātu slēgtu tīklu izmēģinājuma projektiem saistībā ar blokķēžu izmantošanu visā piegādes ķēdē, iesaistot muitu un citas pārrobežu iestādes un ņemot vērā intelektuālā īpašuma tiesības un cīņu pret viltošanu; atzīst, ka blokķēdes tehnoloģija joprojām ir agrīnā attīstības stadijā, tomēr ir vajadzīga nozares stratēģija attiecībā uz blokķēdes efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju izpētīt veidus, kādos blokķēde varētu atbalstīt tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību; atgādina Parlamenta nostāju, ka pasākumiem, kas atbalsta ES digitālās tirdzniecības stratēģiju, būtu pilnībā jāatbilst ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), tostarp IAM5 par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, un būtu jāveicina to sasniegšana; atgādina Parlamenta nostāju par to, cik svarīgi ir veicināt sieviešu dalību STEM (zinātne, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātika), kā arī novērst dzimumu atšķirības piekļuvē jaunām tehnoloģijām un to izmantošanā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju veikt politikas izpēti par to, kā blokķēde var modernizēt Savienības tirdzniecības aizsardzības rīcībpolitikas, lai stiprinātu to leģitimitāti un uzlabotu izpildi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju novērtēt tādas blokķēdes arhitektūras optimalitāti, saskaņā ar kuru privāti dati tiek glabāti ārpus ķēdes; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju novērtēt, kā vēl vairāk atvieglot tirdzniecību un palielināt drošību, tostarp izmantojot atzītā uzņēmēja (AEO) koncepciju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mudina Komisiju sadarboties ar starptautiskām organizācijām, sniegt ieguldījumu to darbā un iesaistīties pašreizējos projektos ar mērķi izstrādāt standartu un principu kopumu, lai atbalstītu regulējumu, kura mērķis ir atvieglot blokķēdes izmantošanu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis uzņemties vadošu lomu blokķēdes standartizācijas un drošības procesā, kā arī sadarboties ar starptautiskajiem partneriem, visiem attiecīgajiem dalībniekiem un rūpniecības nozarēm, lai izstrādātu blokķēdes standartus, tostarp saistībā ar terminoloģiju, izstrādi un tehnoloģiju ieviešanu tirdzniecībā un piegādes ķēžu pārvaldībā uzsver, ka kiberdrošība ir ļoti svarīga blokķēdes lietotnēm, tostarp starptautiskajā tirdzniecībā; aicina Komisiju apzināt drošības problēmas, novērtēt tehnoloģiskos riskus, piemēram saistībā ar kvantu skaitļošanu, un veikt pasākumus, lai novērstu tos; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju sadarboties ar attiecīgām ieinteresētajām personām, lai pārskatītu un izstrādātu satvaru blokķēžu sistēmu sadarbspējas un savietojamības problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzinīgi vērtē ES Blokķēžu novērošanas centra un foruma izveidi un aicina to pētīt lietojumus, kuru mērķis ir atvieglot starptautisko tirdzniecību; ar šo prasa Komisijai izpētīt iespēju paplašināt ES Blokķēžu novērošanas centra un foruma pilnvaras un iesaistīt attiecīgās vietējās un globālās ieinteresētās personas, lai risinātu turpmākās problēmas un stiprinātu atbalstu lēmumu pieņēmējiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju uzņemties vadošo lomu blokķēžu tehnoloģiju novērtēšanā un turpmākā izstrādē, tostarp konkrētās nozarēs, piemēram, tādās, uz kurām attiecas ES tirdzniecības politika, un izveidot padomdevēju grupu blokķēžu jomā, kurā būtu jāiekļauj eksperti jautājumos, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, datu aizsardzību un organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atgādina Komisijai, ka ES ir iespēja kļūt par vadošo dalībnieku blokķēdes un starptautiskās tirdzniecības jomā, un ka tai vajadzētu būt ietekmīgam dalībniekam tās attīstības veidošanā pasaules mērogā kopā ar starptautiskajiem partneriem; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un EĀDD. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  OV C 76, 28.2.2018., 76. lpp.

(2)  OV C 101, 16.3.2018., 30. lpp.

(3)  OV C 369, 11.10.2018., 22. lpp.

(4)  OV C 307, 30.8.2018., 44. lpp.

(5)  OV C 337, 20.9.2018., 33. lpp.

(6)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc11_e/genderdeclarationmc11_e.pdf

(7)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(8)  https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/ attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-countries-join-blockchain-partnership

(10)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-521_en.htm

(11)  http://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/150 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/150

---

P8_TA(2018)0529

Japānas nodrošinātās personas datu aizsardzības pietiekamība

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par Japānas nodrošinātās personas datu aizsardzības pietiekamību (2018/2979(RSP))

(2020/C 388/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 6., 7., 8., 11., 16., 47. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 6., 7., 8., 11., 16., 47. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (1), un citus relevantus Eiropas datu aizsardzības acquis tiesību aktus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (1), un citus relevantus Eiropas datu aizsardzības acquis tiesību aktus,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner (2); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner (2);

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2016. gada 21. decembra spriedumu apvienotajās lietās C-203/15 Tele2 Sverige AB pret Post- och telestyrelsen un C-698/15 Secretary of State for the Home Department pret Tom Watson u. c. (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2016. gada 21. decembra spriedumu apvienotajās lietās C-203/15 Tele2 Sverige AB pret Post- och telestyrelsen un C-698/15 Secretary of State for the Home Department pret Tom Watson u. c. (3),

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. decembra rezolūciju par virzību uz digitālās tirdzniecības stratēģiju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. decembra rezolūciju par virzību uz digitālās tirdzniecības stratēģiju (4),

| — | ņemot vērā 29. panta darba grupas 2018. gada 6. februāra dokumentu “Adequacy Referential” (5) (“Rokasgrāmata par pietiekamību”), kurā sniegtas norādes Komisijai un Eiropas Datu aizsardzības kolēģijai saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu attiecībā uz datu aizsardzības līmeņa novērtēšanu trešās valstīs un starptautiskās organizācijās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 29. panta darba grupas 2018. gada 6. februāra dokumentu “Adequacy Referential” (5) (“Rokasgrāmata par pietiekamību”), kurā sniegtas norādes Komisijai un Eiropas Datu aizsardzības kolēģijai saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu attiecībā uz datu aizsardzības līmeņa novērtēšanu trešās valstīs un starptautiskās organizācijās,

| — | ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas 2018. gada 5. decembra atzinumu par ES un Japānas lēmuma projektu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas 2018. gada 5. decembra atzinumu par ES un Japānas lēmuma projektu par aizsardzības līmeņa pietiekamību,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, kas pieņemts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 par personas datu aizsardzības pietiekamību Japānā (COM(2018)XXXX), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, kas pieņemts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 par personas datu aizsardzības pietiekamību Japānā (COM(2018)XXXX),

| — | ņemot vērā secinājumus, kas gūti Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ad hoc delegācijas vizītē uz Japānu 2017. gada oktobrī, kura tika rīkota saistībā ar sarunām par pietiekamību, lai tiktos ar attiecīgajām Japānas iestādēm un ieinteresētajām personām saistībā ar būtiskajiem elementiem, kas Komisijai jāņem vērā, pieņemot lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus, kas gūti Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ad hoc delegācijas vizītē uz Japānu 2017. gada oktobrī, kura tika rīkota saistībā ar sarunām par pietiekamību, lai tiktos ar attiecīgajām Japānas iestādēm un ieinteresētajām personām saistībā ar būtiskajiem elementiem, kas Komisijai jāņem vērā, pieņemot lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā kopš 2018. gada 25. maija ir piemērojama VDAR; tā kā VDAR 45. panta 2. punktā ir noteikti elementi, kas Komisijai jāņem vērā, novērtējot aizsardzības līmeņa pietiekamību trešā valstī vai starptautiskā organizācijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš 2018. gada 25. maija ir piemērojama VDAR; tā kā VDAR 45. panta 2. punktā ir noteikti elementi, kas Komisijai jāņem vērā, novērtējot aizsardzības līmeņa pietiekamību trešā valstī vai starptautiskā organizācijā;

| B. | tā kā Komisijai jo īpaši jāņem vērā tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, attiecīgie vispārējie un nozaru tiesību akti, tostarp attiecībā uz sabiedrības drošību, aizsardzību, valsts drošību, krimināltiesībām un valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, vienas vai vairāku neatkarīgu uzraudzības iestāžu pastāvēšanu un efektīvu darbību, kā arī starptautiskās saistības, ko uzņēmusies trešā valsts vai starptautiskā organizācija; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisijai jo īpaši jāņem vērā tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, attiecīgie vispārējie un nozaru tiesību akti, tostarp attiecībā uz sabiedrības drošību, aizsardzību, valsts drošību, krimināltiesībām un valsts iestāžu piekļuvi personas datiem, vienas vai vairāku neatkarīgu uzraudzības iestāžu pastāvēšanu un efektīvu darbību, kā arī starptautiskās saistības, ko uzņēmusies trešā valsts vai starptautiskā organizācija;

| C. | tā kā Eiropas Savienības Tiesa 2015. gada 6. oktobra spriedumā lietā C-362/14 (Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner) precizēja, ka ar pienācīgu aizsardzības līmeni trešā valstī ir jāsaprot “pēc būtības līdzvērtīgs” līmenis tam, kāds saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, to lasot Hartas izpratnē, ir garantēts Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienības Tiesa 2015. gada 6. oktobra spriedumā lietā C-362/14 (Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner) precizēja, ka ar pienācīgu aizsardzības līmeni trešā valstī ir jāsaprot “pēc būtības līdzvērtīgs” līmenis tam, kāds saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, to lasot Hartas izpratnē, ir garantēts Eiropas Savienībā;

| D. | tā kā Japāna ir viens no ES viens no būtiskajiem ES tirdzniecības partneriem, ar kuru tā nesen noslēgusi Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN), kurā paredzētas kopīgas vērtības un principi, vienlaikus aizsargājot aspektus, ko abas puses uzskata par sensitīviem; tā kā vispārēja pamattiesību, tostarp tiesību uz privātumu un datu aizsardzību, atzīšana būs nozīmīgs elements saistībā ar lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību pieņemšanu, kas savukārt būs juridiskais pamats personas datu nosūtīšanai no Eiropas Savienības uz Japānu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Japāna ir viens no ES viens no būtiskajiem ES tirdzniecības partneriem, ar kuru tā nesen noslēgusi Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN), kurā paredzētas kopīgas vērtības un principi, vienlaikus aizsargājot aspektus, ko abas puses uzskata par sensitīviem; tā kā vispārēja pamattiesību, tostarp tiesību uz privātumu un datu aizsardzību, atzīšana būs nozīmīgs elements saistībā ar lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību pieņemšanu, kas savukārt būs juridiskais pamats personas datu nosūtīšanai no Eiropas Savienības uz Japānu;

| E. | tā kā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ad hoc delegācija uz Japānu tika informēta par Japānas iestāžu un ieinteresēto personu interesi ne tikai par jauno VDAR noteikumu piemērošanu, bet arī par robusta un augsta līmeņa personas datu pārsūtīšanas mehānisma izveidi starp ES un Japānu, kas atbilstu ES tiesiskā regulējuma nosacījumiem attiecībā uz aizsardzības līmeni, ko būtībā uzskata par līdzvērtīgu ES datu aizsardzības tiesību aktu noteikumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ad hoc delegācija uz Japānu tika informēta par Japānas iestāžu un ieinteresēto personu interesi ne tikai par jauno VDAR noteikumu piemērošanu, bet arī par robusta un augsta līmeņa personas datu pārsūtīšanas mehānisma izveidi starp ES un Japānu, kas atbilstu ES tiesiskā regulējuma nosacījumiem attiecībā uz aizsardzības līmeni, ko būtībā uzskata par līdzvērtīgu ES datu aizsardzības tiesību aktu noteikumiem;

| F. | tā kā personas datu nosūtīšana starp ES un Japānu komerciāliem mērķiem ir svarīgs ES un Japānas attiecību elements, ņemot vērā aizvien pieaugošo globālās ekonomikas digitalizāciju; tā kā šāda nosūtīšana būtu jāveic, balstoties uz tiesību uz personas datu aizsardzību un tiesību uz privātumu pilnīgu ievērošanu; tā kā viens no ES pamatmērķiem ir Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzēto pamattiesību aizsardzība; |
| --- | --- |

F.

tā kā personas datu nosūtīšana starp ES un Japānu komerciāliem mērķiem ir svarīgs ES un Japānas attiecību elements, ņemot vērā aizvien pieaugošo globālās ekonomikas digitalizāciju; tā kā šāda nosūtīšana būtu jāveic, balstoties uz tiesību uz personas datu aizsardzību un tiesību uz privātumu pilnīgu ievērošanu; tā kā viens no ES pamatmērķiem ir Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzēto pamattiesību aizsardzība;

| G. | tā kā ES un Japāna 2017. gada janvārī sāka diskusijas, lai atvieglotu personas datu nosūtīšanu komerciāliem mērķiem, izmantojot pirmo reizi veikto “savstarpējo atzinumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību”; tā kā Parlaments 2017. gada 12. decembra rezolūcijā “Ceļā uz digitālās tirdzniecības stratēģiju” skaidri atzina, “ka lēmumi par aizsardzības līmeņa pietiekamību [..] ir fundamentāls mehānisms, lai nodrošinātu personas datu pārsūtīšanu no ES uz trešo valsti”; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES un Japāna 2017. gada janvārī sāka diskusijas, lai atvieglotu personas datu nosūtīšanu komerciāliem mērķiem, izmantojot pirmo reizi veikto “savstarpējo atzinumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību”; tā kā Parlaments 2017. gada 12. decembra rezolūcijā “Ceļā uz digitālās tirdzniecības stratēģiju” skaidri atzina, “ka lēmumi par aizsardzības līmeņa pietiekamību [..] ir fundamentāls mehānisms, lai nodrošinātu personas datu pārsūtīšanu no ES uz trešo valsti”;

| H. | tā kā lēmums par to personas datu aizsardzības līmeņa pietiekamību, kurus pārsūta uz Japānu, būtu pirmais šāds lēmums, kas pieņemts saskaņā ar jaunajiem un stingrākajiem VDAR noteikumiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā lēmums par to personas datu aizsardzības līmeņa pietiekamību, kurus pārsūta uz Japānu, būtu pirmais šāds lēmums, kas pieņemts saskaņā ar jaunajiem un stingrākajiem VDAR noteikumiem;

| I. | tā kā Japāna nesen ir modernizējusi un nostiprinājusi savus datu aizsardzības tiesību aktus, lai tos saskaņotu ar starptautiskajiem standartiem, jo īpaši ar garantijām un individuālajām tiesībām, kas paredzētas jaunajā Eiropas datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā; tā kā Japānas datu aizsardzības tiesiskais regulējums sastāv no dažādiem pīlāriem, un galvenais tiesību akts ir Likums par personas datu aizsardzību (APPI); |
| --- | --- |

I.

tā kā Japāna nesen ir modernizējusi un nostiprinājusi savus datu aizsardzības tiesību aktus, lai tos saskaņotu ar starptautiskajiem standartiem, jo īpaši ar garantijām un individuālajām tiesībām, kas paredzētas jaunajā Eiropas datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā; tā kā Japānas datu aizsardzības tiesiskais regulējums sastāv no dažādiem pīlāriem, un galvenais tiesību akts ir Likums par personas datu aizsardzību (APPI);

| J. | tā kā Japānas Ministru kabinets 2018. gada 12. jūnijā pieņēma Ministru kabineta rīkojumu, saskaņā ar kuru personas datu aizsardzības komisijai (PPC) kā iestādei, kas ir kompetenta pārvaldīt un īstenot APPI, deleģē “pilnvaras veikt nepieciešamos pasākumus, lai novērstu Japānas un attiecīgās ārvalsts sistēmu un darbību atšķirības, pamatojoties uz Likuma 6. pantu nolūkā nodrošināt no šādas valsts saņemtās personas informācijas pienācīgu apstrādi”; tā kā šis lēmums paredz, ka tas ietver pilnvaras noteikt pastiprinātu aizsardzību, PPC pieņemot stingrākus noteikumus, kas papildina un pārsniedz prasības, kuras noteiktas APPI un Ministru kabineta rīkojumā; tā kā saskaņā ar šo lēmumu šie stingrākie noteikumi būtu saistoši un piemērojami Japānas uzņēmējiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Japānas Ministru kabinets 2018. gada 12. jūnijā pieņēma Ministru kabineta rīkojumu, saskaņā ar kuru personas datu aizsardzības komisijai (PPC) kā iestādei, kas ir kompetenta pārvaldīt un īstenot APPI, deleģē “pilnvaras veikt nepieciešamos pasākumus, lai novērstu Japānas un attiecīgās ārvalsts sistēmu un darbību atšķirības, pamatojoties uz Likuma 6. pantu nolūkā nodrošināt no šādas valsts saņemtās personas informācijas pienācīgu apstrādi”; tā kā šis lēmums paredz, ka tas ietver pilnvaras noteikt pastiprinātu aizsardzību, PPC pieņemot stingrākus noteikumus, kas papildina un pārsniedz prasības, kuras noteiktas APPI un Ministru kabineta rīkojumā; tā kā saskaņā ar šo lēmumu šie stingrākie noteikumi būtu saistoši un piemērojami Japānas uzņēmējiem;

| K. | tā kā projekta Komisijas īstenošanas lēmumam par personas datu pienācīgu aizsardzību Japānā I pielikumā ir pievienoti papildu noteikumi, kurus PPC pieņēma 2018. gada 15. jūnijā, pamatojoties uz APPI 6. pantu, kurā PPC nepārprotami atļauts pieņemt stingrākus noteikumus, tostarp nolūkā atvieglot datu starptautisku nosūtīšanu; tā kā minētie papildu noteikumi vēl nav publiski pieejami; |
| --- | --- |

K.

tā kā projekta Komisijas īstenošanas lēmumam par personas datu pienācīgu aizsardzību Japānā I pielikumā ir pievienoti papildu noteikumi, kurus PPC pieņēma 2018. gada 15. jūnijā, pamatojoties uz APPI 6. pantu, kurā PPC nepārprotami atļauts pieņemt stingrākus noteikumus, tostarp nolūkā atvieglot datu starptautisku nosūtīšanu; tā kā minētie papildu noteikumi vēl nav publiski pieejami;

| L. | tā kā šo papildu noteikumu mērķis būtu risināt būtiskas atšķirības starp Japānas un ES tiesību aktiem datu aizsardzības jomā, lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi apstrādāta personas informācija, kas saņemta no ES, balstoties uz lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, jo īpaši attiecībā uz personas informāciju, kam nepieciešama īpaša uzmanība (“sensitīvi dati”), personas datiem, kurus saglabā, norādot izmantošanas mērķi, izmantošanas ierobežojumiem, kas saistīti ar datu sniegšanu trešām personām ārvalstīs, un anonīmi apstrādātu informāciju; |
| --- | --- |

L.

tā kā šo papildu noteikumu mērķis būtu risināt būtiskas atšķirības starp Japānas un ES tiesību aktiem datu aizsardzības jomā, lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi apstrādāta personas informācija, kas saņemta no ES, balstoties uz lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, jo īpaši attiecībā uz personas informāciju, kam nepieciešama īpaša uzmanība (“sensitīvi dati”), personas datiem, kurus saglabā, norādot izmantošanas mērķi, izmantošanas ierobežojumiem, kas saistīti ar datu sniegšanu trešām personām ārvalstīs, un anonīmi apstrādātu informāciju;

| M. | tā kā papildu noteikumi būtu juridiski saistoši jebkuram uzņēmējam, kas veic personas informācijas apstrādi un saņem no ES nosūtītos personas datus, pamatojoties uz lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, un tādēļ tiem būtu jāievēro šie noteikumi un visas saistītās tiesības un pienākumi, un to izpildi varētu nodrošināt gan PPC, gan Japānas tiesas; |
| --- | --- |

M.

tā kā papildu noteikumi būtu juridiski saistoši jebkuram uzņēmējam, kas veic personas informācijas apstrādi un saņem no ES nosūtītos personas datus, pamatojoties uz lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, un tādēļ tiem būtu jāievēro šie noteikumi un visas saistītās tiesības un pienākumi, un to izpildi varētu nodrošināt gan PPC, gan Japānas tiesas;

| N. | tā kā, lai nodrošinātu pēc būtības līdzvērtīgu to personas datu aizsardzības līmeni, kas nosūtīti no ES uz Japānu, papildu noteikumi nosaka papildu aizsardzību, kas jāpiemēro, pamatojoties uz stingrākiem nosacījumiem vai ierobežojumiem attiecībā uz personas datu, kas nosūtīti no ES, apstrādi, piemēram, attiecībā uz personas informāciju, kurai nepieciešama īpaša uzmanība, uz informācijas pārsūtīšanu, anonīmiem datiem un mērķu ierobežojumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā, lai nodrošinātu pēc būtības līdzvērtīgu to personas datu aizsardzības līmeni, kas nosūtīti no ES uz Japānu, papildu noteikumi nosaka papildu aizsardzību, kas jāpiemēro, pamatojoties uz stingrākiem nosacījumiem vai ierobežojumiem attiecībā uz personas datu, kas nosūtīti no ES, apstrādi, piemēram, attiecībā uz personas informāciju, kurai nepieciešama īpaša uzmanība, uz informācijas pārsūtīšanu, anonīmiem datiem un mērķu ierobežojumu;

| O. | tā kā Japānas datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā ir nošķirti jēdzieni “personas informācija” un “personas dati”, un dažos gadījumos atsaucas uz īpašu personas datu kategoriju, proti, “saglabātie personas dati”; |
| --- | --- |

O.

tā kā Japānas datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā ir nošķirti jēdzieni “personas informācija” un “personas dati”, un dažos gadījumos atsaucas uz īpašu personas datu kategoriju, proti, “saglabātie personas dati”;

| P. | tā kā saskaņā ar APPI 2. panta 1. punktu jēdziens “personas informācija” ietver jebkuru informāciju par dzīvu personu, kas ļauj identificēt šo personu; tā kā definīcijā izšķir divas personas datu kategorijas: i) personas identifikācijas kodi, ii) cita personas informācija, pēc kuras var identificēt konkrētu personu; tā kā otrā kategorija ietver informāciju, kas pati par sevi neļauj identificēt personu, bet kuru “apkopojot” ar citu informāciju, var būt iespējams identificēt konkrētu personu; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar APPI 2. panta 1. punktu jēdziens “personas informācija” ietver jebkuru informāciju par dzīvu personu, kas ļauj identificēt šo personu; tā kā definīcijā izšķir divas personas datu kategorijas: i) personas identifikācijas kodi, ii) cita personas informācija, pēc kuras var identificēt konkrētu personu; tā kā otrā kategorija ietver informāciju, kas pati par sevi neļauj identificēt personu, bet kuru “apkopojot” ar citu informāciju, var būt iespējams identificēt konkrētu personu;

| Q. | tā kā saskaņā ar APPI 2. panta 4. punktu “personas dati” ir personas informācija, kas veido personas informācijas datubāzi utt.; tā kā APPI 2. panta 1. punkts paredz, ka informācija šādās datubāzēs ir sistemātiski sakārtota, un šajā ziņā tā līdzinās VDAR 2. panta 1. punktā paredzētajam kartotēkas jēdzienam; tā kā saskaņā ar VDAR 4. panta 1. punktu “personas dati” ir jebkāda informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu; tā kā identificējama fiziska persona ir persona, kuru tieši vai netieši var identificēt, jo īpaši, izmantojot tādus identifikatorus kā, piemēram, vārdu, uzvārdu, identifikācijas numuru, atrašanās vietas datus, tiešsaistes identifikatoru vai vienu vai vairākus minētajai personai raksturīgus fiziskās, fizioloģiskās, ģenētiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes faktorus; tā kā, lai noteiktu, vai fiziska persona ir identificējama, būtu jāņem vērā visi līdzekļi, ko pārzinis vai kāda cita persona pamatoti varētu izmantot – piemēram, atsevišķa izdalīšana –, lai tieši vai netieši identificētu fizisku personu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā saskaņā ar APPI 2. panta 4. punktu “personas dati” ir personas informācija, kas veido personas informācijas datubāzi utt.; tā kā APPI 2. panta 1. punkts paredz, ka informācija šādās datubāzēs ir sistemātiski sakārtota, un šajā ziņā tā līdzinās VDAR 2. panta 1. punktā paredzētajam kartotēkas jēdzienam; tā kā saskaņā ar VDAR 4. panta 1. punktu “personas dati” ir jebkāda informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu; tā kā identificējama fiziska persona ir persona, kuru tieši vai netieši var identificēt, jo īpaši, izmantojot tādus identifikatorus kā, piemēram, vārdu, uzvārdu, identifikācijas numuru, atrašanās vietas datus, tiešsaistes identifikatoru vai vienu vai vairākus minētajai personai raksturīgus fiziskās, fizioloģiskās, ģenētiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes faktorus; tā kā, lai noteiktu, vai fiziska persona ir identificējama, būtu jāņem vērā visi līdzekļi, ko pārzinis vai kāda cita persona pamatoti varētu izmantot – piemēram, atsevišķa izdalīšana –, lai tieši vai netieši identificētu fizisku personu;

| R. | tā kā saskaņā ar APPI 2. panta 7. punktu “saglabātie personas dati” ir personas dati, kurus uzņēmējs, kas apstrādā informāciju, ir pilnvarots izpaust, labot, papildināt vai dzēst, izbeigt to izmantošanu, izdzēst vai izbeigt to nodrošināšanu trešām personām, un kuri nav dati, kas ar Ministru kabineta rīkojumu atzīti par tādiem, kuri gadījumā, ja to esamība vai neesamība tiek darīta zināma, varētu kaitēt sabiedrības vai citām interesēm, ne dati, kas ir dzēšami Ministru kabineta noteiktajā laikposmā, kas nepārsniedz vienu gadu; tā kā papildu noteikumos jēdziens “saglabātie personas dati” tiek saskaņots ar jēdzienu “personas dati”, lai garantētu, ka uz datiem, ko nosūtīs no ES, nepiemēros dažus ar pirmo no minētajām datu kategorijām saistītajām individuālajām tiesībām saistītos ierobežojumus; |
| --- | --- |

R.

tā kā saskaņā ar APPI 2. panta 7. punktu “saglabātie personas dati” ir personas dati, kurus uzņēmējs, kas apstrādā informāciju, ir pilnvarots izpaust, labot, papildināt vai dzēst, izbeigt to izmantošanu, izdzēst vai izbeigt to nodrošināšanu trešām personām, un kuri nav dati, kas ar Ministru kabineta rīkojumu atzīti par tādiem, kuri gadījumā, ja to esamība vai neesamība tiek darīta zināma, varētu kaitēt sabiedrības vai citām interesēm, ne dati, kas ir dzēšami Ministru kabineta noteiktajā laikposmā, kas nepārsniedz vienu gadu; tā kā papildu noteikumos jēdziens “saglabātie personas dati” tiek saskaņots ar jēdzienu “personas dati”, lai garantētu, ka uz datiem, ko nosūtīs no ES, nepiemēros dažus ar pirmo no minētajām datu kategorijām saistītajām individuālajām tiesībām saistītos ierobežojumus;

| S. | tā kā Japānas datu aizsardzības tiesību akti, kas ir īstenošanas lēmuma projekta priekšmets, izslēdz no savas darbības jomas vairākas nozares, ja tās apstrādā personas datus konkrētiem nolūkiem; tā kā īstenošanas lēmuma projekts neattiecas uz personas datu pārsūtīšanu no ES tādam saņēmējam, kas atbilst kādam no iepriekš minētajiem Japānas datu aizsardzības tiesību aktos paredzētajiem izņēmumiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā Japānas datu aizsardzības tiesību akti, kas ir īstenošanas lēmuma projekta priekšmets, izslēdz no savas darbības jomas vairākas nozares, ja tās apstrādā personas datus konkrētiem nolūkiem; tā kā īstenošanas lēmuma projekts neattiecas uz personas datu pārsūtīšanu no ES tādam saņēmējam, kas atbilst kādam no iepriekš minētajiem Japānas datu aizsardzības tiesību aktos paredzētajiem izņēmumiem;

| T. | tā kā attiecībā uz ES personas datu pārsūtīšanu no Japānas uz trešo valsti īstenošanas lēmuma projekts šādu pārsūtīšanu izslēdz tādu pārsūtīšanas režīmu gadījumā, kas nerada saistošas attiecības starp Japānas datu nosūtītāju un trešās valsts datu saņēmēju un negarantē nepieciešamo aizsardzības līmeni; tā kā šāda situācija rastos, piemēram, saistībā ar Āzijas un Klusā okeāna valstu ekonomiskās sadarbības Pārrobežu privātuma noteikumu (APEC CBPR) sistēmu, kurā Japāna piedalās, jo šajā sistēmā aizsardzības pasākumi neizriet no vienošanās, kas ir saistoša nosūtītājam un saņēmējam to divpusējo attiecību kontekstā, un tie ir nepārprotami vājāki par tiem, ko garantē APPI kopā ar papildu noteikumiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā attiecībā uz ES personas datu pārsūtīšanu no Japānas uz trešo valsti īstenošanas lēmuma projekts šādu pārsūtīšanu izslēdz tādu pārsūtīšanas režīmu gadījumā, kas nerada saistošas attiecības starp Japānas datu nosūtītāju un trešās valsts datu saņēmēju un negarantē nepieciešamo aizsardzības līmeni; tā kā šāda situācija rastos, piemēram, saistībā ar Āzijas un Klusā okeāna valstu ekonomiskās sadarbības Pārrobežu privātuma noteikumu (APEC CBPR) sistēmu, kurā Japāna piedalās, jo šajā sistēmā aizsardzības pasākumi neizriet no vienošanās, kas ir saistoša nosūtītājam un saņēmējam to divpusējo attiecību kontekstā, un tie ir nepārprotami vājāki par tiem, ko garantē APPI kopā ar papildu noteikumiem;

| U. | tā kā Eiropas Datu aizsardzības kolēģija savā 2018. gada 5. decembra atzinumā, balstoties uz Komisijas nodrošināto dokumentāciju, izvērtē, vai Japānas datu aizsardzības tiesiskais regulējums sniedz pietiekamas garantijas par fizisku personu datu pienācīgu aizsardzības līmeni; tā kā Eiropas Datu aizsardzības kolēģija atzinīgi vērtē Komisijas un Japānas PPC centienus palielināt Japānas un Eiropas tiesiskā regulējuma konverģenci nolūkā veicināt personas datu nosūtīšanu; tā kā Eiropas Datu aizsardzības kolēģija atzīst, ka papildu noteikumu viestie uzlabojumi nolūkā mazināt daļu no atšķirībām starp abiem regulējumiem ir ļoti svarīgi un atzinīgi vērtējami; tā kā kolēģija norāda, ka joprojām pastāv vairāki bažas rosinoši faktori, piemēram, no ES uz Japānu nosūtīto personas datu aizsardzība visā to aprites ciklā, un iesaka Komisijai sniegt papildu pierādījumus un skaidrojumus par aktualizētajiem jautājumiem, un rūpīgi uzraudzīt, vai minētie noteikumi tiek reāli piemēroti; |
| --- | --- |

U.

tā kā Eiropas Datu aizsardzības kolēģija savā 2018. gada 5. decembra atzinumā, balstoties uz Komisijas nodrošināto dokumentāciju, izvērtē, vai Japānas datu aizsardzības tiesiskais regulējums sniedz pietiekamas garantijas par fizisku personu datu pienācīgu aizsardzības līmeni; tā kā Eiropas Datu aizsardzības kolēģija atzinīgi vērtē Komisijas un Japānas PPC centienus palielināt Japānas un Eiropas tiesiskā regulējuma konverģenci nolūkā veicināt personas datu nosūtīšanu; tā kā Eiropas Datu aizsardzības kolēģija atzīst, ka papildu noteikumu viestie uzlabojumi nolūkā mazināt daļu no atšķirībām starp abiem regulējumiem ir ļoti svarīgi un atzinīgi vērtējami; tā kā kolēģija norāda, ka joprojām pastāv vairāki bažas rosinoši faktori, piemēram, no ES uz Japānu nosūtīto personas datu aizsardzība visā to aprites ciklā, un iesaka Komisijai sniegt papildu pierādījumus un skaidrojumus par aktualizētajiem jautājumiem, un rūpīgi uzraudzīt, vai minētie noteikumi tiek reāli piemēroti;

| V. | tā kā īstenošanas lēmuma projektam ir pievienota arī tieslietu ministra 2018. gada 14. septembra vēstule, kurā ir atsauce uz Tieslietu ministrijas un vairāku ministriju un aģentūru izstrādāto dokumentu “Japānas valsts iestāžu veiktā personas informācijas vākšana un izmantošana tiesībaizsardzības un valsts drošības nolūkos”, kurā ietverts pārskats par piemērojamo tiesisko regulējumu un Komisijai sniegti oficiāli apliecinājumi, garantijas un apņemšanās ministru un aģentūru augstākajā līmenī, kas pievienota īstenošanas lēmumam kā II pielikums, |
| --- | --- |

V.

tā kā īstenošanas lēmuma projektam ir pievienota arī tieslietu ministra 2018. gada 14. septembra vēstule, kurā ir atsauce uz Tieslietu ministrijas un vairāku ministriju un aģentūru izstrādāto dokumentu “Japānas valsts iestāžu veiktā personas informācijas vākšana un izmantošana tiesībaizsardzības un valsts drošības nolūkos”, kurā ietverts pārskats par piemērojamo tiesisko regulējumu un Komisijai sniegti oficiāli apliecinājumi, garantijas un apņemšanās ministru un aģentūru augstākajā līmenī, kas pievienota īstenošanas lēmumam kā II pielikums,

| 1. | pieņem zināšanai detalizēto analīzi, ko Komisija projektā īstenošanas lēmuma par pietiekamību sniegusi attiecībā uz aizsardzības pasākumiem, tostarp uzraudzības un tiesiskās aizsardzības mehānismiem, kas piemērojami datu apstrādei, ko veic uzņēmēji, kā arī attiecībā uz Japānas valsts iestāžu piekļuvi datiem, jo īpaši tiesībaizsardzības un valsts drošības jomā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ņem vērā apstākli, ka Japāna vienlaikus arī sagatavo tādu personas datu aizsardzības līmeņa atzīšanu, kas no Japānas tiek nosūtīti uz ES saskaņā ar APPI 23. pantu, kā rezultātā pasaulē pirmo reizi tiek konstatēts divvirzienu atzinums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, kas ļautu izveidot pasaulē lielāko brīvas un drošas datu plūsmas zonu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē šo notikumu attīstību kā augstu datu aizsardzības standartu globālas izplatības izpausmi; tomēr norāda, ka tam nekādā gadījumā nevajadzētu novest pie tā, ka uz ES lēmumiem par aizsardzības līmeņa pietiekamību visi partneri sāk atbildēt ar tādiem pašiem pretpasākumiem; atgādina, ka, lai saskaņā ar VDAR pieņemtu lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, Komisijai ir objektīvi jānovērtē juridiskā un praktiskā situācija trešā valstī, teritorijā, nozarē vai starptautiskajā organizācijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka Eiropas Savienības tiesa ir nospriedusi, ka “jēdziens “pietiekams aizsardzības līmenis” nenozīmē, ka būtu jāgarantē identisks aizsardzības līmenis tam, kāds tiek garantēts Eiropas Savienībā, bet ir jāsaprot tādējādi, ka trešai valstij, ņemot vērā vietējos tiesību aktus vai starptautiskās saistības, ir jānodrošina tāds pamattiesību un brīvību aizsardzības līmenis, kas ir būtībā līdzvērtīgs tam, kāds tiek garantēts Eiropas Savienībā saskaņā ar VDAR, kas interpretēta atbilstoši Hartai”; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka tiesības uz privātumu un personas datu aizsardzību ir garantētas konstitucionālā līmenī gan Japānā, gan ES, taču ES un Japānas noteikumu pilnīga saskaņošana nebūs iespējama, ņemot vērā konstitūcijas struktūras, kā arī kultūras atšķirības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ņem vērā APPI grozījumus, kas stājās spēkā 2017. gada 30. maijā; atzinīgi vērtē būtiskos uzlabojumus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka no APPI materiālās piemērošanas jomas izslēgtās uzņēmējdarbības un apstrādes darbību kategorijas ir nepārprotami izslēgtas no lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību darbības jomas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka pēc grozītā APPI un VDAR pieņemšanas 2016. gadā Japānas un ES datu aizsardzības sistēmām ir augsts konverģences līmenis attiecībā uz principiem, garantijām un individuālajām tiesībām, kā arī uzraudzības un izpildes mehānismiem; jo īpaši uzsver to, ka ar APPI grozījumiem ir izveidota neatkarīga uzraudzības iestāde — PPC; |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tomēr norāda, ka pat PPC uzskata, ka, “neraugoties uz abu sistēmu augstu saskaņotības līmeni, pastāv dažas būtiskas atšķirības”; norāda arī to, ka PPC2018. gada 15. jūnijā pieņēma papildu noteikumus, lai nodrošinātu augstāku no ES nosūtīto personas datu aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē virkni svarīgu precizējumu papildu noteikumos, tostarp APPI minētā jēdziena “anonimizēta personas informāciju” saskaņošanu ar VDAR minētā jēdziena “anonīma informācija” definīciju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka papildu noteikumos paredzētā papildu aizsardzība attiecas tikai uz lēmumā par aizsardzības līmeņa pietiekamību paredzēto datu nosūtīšanu; atgādina, ka, ņemot vērā lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību darbības jomu, dažos gadījumos datu nosūtīšana tiks veikta saskaņā ar šiem citiem pieejamiem mehānismiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīst, ka papildu noteikumos paredzētie papildu aizsardzības pasākumi attiecas tikai uz personas datiem, kas nosūtīti no Eiropas, līdz ar to komersantiem, kuriem vajadzēs vienlaikus apstrādāt personas datus no Japānas un no Eiropas, būs pienākums ievērot papildu noteikumus, nodrošinot, piemēram, tehniskos (“marķēšana”) vai organizatoriskos līdzekļus (piem., glabāšana īpaši atvēlētā datu bāzē), lai spētu identificēt šādus personas datus visā to “aprites ciklā”; aicina Komisiju uzraudzīt situāciju nolūkā nepieļaut iespējamās nepilnības, kuras uzņēmēji varētu izmantot, lai izvairītos no papildu noteikumos paredzētajiem pienākumiem, datus nosūtot caur trešām valstīm; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka APPI sniegtā “personas datu” definīcija neietver datus, “kas ar Ministru kabineta rīkojumu atzīti par tādiem, kam ir maza iespējamība kaitēt personas tiesībām un interesēm, ņemot vērā to izmantošanas veidu”; mudina Komisiju novērtēt, vai šāda uz kaitējumu balstīta pieeja ir saderīga ar ES pieeju, saskaņā ar kuru visa personas datu apstrāde ietilpst datu aizsardzības tiesību aktu darbības jomā; tomēr norāda arī, ka šāda situācija rastos ļoti retos gadījumos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda arī, ka APPI sniegtā jēdziena “personas informācija” definīcija ietver tikai informāciju, “pēc kuras var identificēt konkrētu personu”; norāda arī, ka šī definīcija neietver VDAR sniegto skaidrojumu, ka personas informācija būtu jāuzskata par personas datiem arī tad, ja ar to var tikai “atšķirt” vienu personu no citām, kā to skaidri noteikusi Eiropas Savienības Tiesa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž bažas par to, ka APPI sniegtā jēdziena “personas dati” šaurākā definīcija (balstoties uz jēdziena “personas informācija” definīciju) varētu neatbilst standartam, kas ir “būtībā līdzvērtīgs” VDAR un Eiropas Kopienu Tiesas judikatūrai; tāpēc apšauba īstenošanas lēmuma projektā izteikto apgalvojumu, ka “ES dati vienmēr ietilps “personas datu” kategorijā saskaņā ar APPI”; aicina Komisiju, kad tā piemēros lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību un veiks tā periodisko pārskatīšanu, cieši uzraudzīt minēto dažādo jēdzienu praktisko ietekmi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju sniegt papildu precizējumus no Japānas iestādēm, un, ja vajadzīgs, pieprasīt tām pieņemt jaunus saistošus papildu noteikumus, lai garantētu, ka tiks aizsargāti visi uz Japānu sūtītie dati, kas ir personas dati VDAR nozīmē; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ar bažām norāda, ka atšķirībā no ES tiesību aktiem ne APPI, ne PPC pamatnostādnēs nav ietvertas juridiskas normas par automatizētu lēmumu pieņemšanu un profilēšanu, un ka šim jautājumam pievēršas tikai daži nozaru noteikumi, bet nav nodrošināts visaptverošs tiesiskais regulējums, kas ietvertu būtisku un stingru aizsardzību pret automatizētu lēmumu pieņemšanu un profilēšanu; aicina Komisiju parādīt, kā šis jautājums tiek risināts Japānas datu aizsardzības sistēmā, lai garantētu līdzvērtīgu aizsardzības līmeni; uzskata, ka tas ir īpaši aktuāli, ņemot vērā nesenās Facebook/Cambridge Analytica ar profilēšanu saistītās lietas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata — lai pierādītu Japānas personas datu aizsardzības līmeņa līdzvērtīgumu, ņemot vērā EDAK rokasgrāmatu par pietiekamību, ir nepieciešami papildu izvērsti precizējumi saistībā ar tiešo tirgvedību, ņemot vērā to, ka APPI šajā jomā neparedz konkrētus noteikumus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pieņem zināšanai Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas atzinumu, kurā minēti vairāki bažas rosinoši faktori, piemēram, no ES uz Japānu nosūtīto personas datu aizsardzība visā to aprites ciklā; aicina Komisiju pienācīgi pievērsties šim jautājumam un īstenošanas lēmumā sniegt papildu pierādījumus un skaidrojumus, kas pierādītu pienācīgu drošības pasākumu esamību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju precizēt, vai attiecībā uz datu tālāku pārsūtīšanu papildu noteikumos paredzētajā risinājumā, kas paredz, ka ir vajadzīga ES datu subjekta iepriekšēja piekrišana datu tālākai pārsūtīšanai trešai personai ārvalstīs, trūkst konkrētu būtiski svarīgu VDAR 13. pantā paredzētu elementu, kas datu subjektiem ļautu formulēt savu piekrišanu, piemēram, trešā valsts, kas ir pārsūtīto datu saņēmēja, jo noteikumos nav skaidri definēts jēdziens “informācija par datu pārsūtīšanas apstākļiem, kas [datu subjektam] nepieciešama, lai pieņemtu lēmumu par savu piekrišanu”; aicina Komisiju arī precizēt, kādas sekas datu subjektam radītu atteikums dot piekrišanu savu personas datu pārsūtīšanai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz efektīvu APPI izpildi, naudas soda apmērs, ko soda iestādes varētu piemērot, ir nepietiekams, lai nodrošinātu likuma reālu ievērošanu, jo tas, šķiet, nav samērīgs, efektīvs un atturošs, ņemot vērā pārkāpuma smagumu; tomēr norāda, ka APPI ir paredzēti arī kriminālsodi, tostarp cietumsods; aicina Komisiju sniegt informāciju par administratīvo naudas sodu un kriminālsodu reālo pielietojumu pagātnē; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pieņem zināšanai to, ka PPC nav pilnvaru uzraudzīt tiesībaizsardzības iestāžu veiktās datu apstrādes darbības, tomēr pastāv arī citi uzraudzības mehānismi, tostarp uzraudzība, ko veic neatkarīga prefektūras Sabiedriskās drošības komisija; norāda, ka arī Informācijas pārredzamības un personas informācijas aizsardzības pārbaudes padomei ir dažas kompetences šajā jomā, tostarp piekļuves pieprasījumu izskatīšana un atzinumu publicēšana, taču norāda, ka šīs pilnvaras nav juridiski saistošas; atzinīgi vērtē to, ka ES un Japāna ir nolēmušas ieviest īpašu tiesiskās aizsardzības mehānismu, ko pārvalda un uzrauga PPC un kas tiks piemērots personas datu apstrādei tiesībaizsardzības un valsts drošības sektorā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka saskaņā ar Japānas Likumu par administratīvo struktūru glabātās personas informācijas aizsardzību (APASIHAO) uzņēmēji var arī “brīvprātīgi” nodot datus tiesībaizsardzības iestādēm; norāda, ka šāda iespēja nav paredzēta ne VDAR, ne Policijas direktīvā, un aicina Komisiju novērtēt, vai tā atbilst standartam, proti, vai tā ir vai nav “būtībā līdzvērtīga” VDAR; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ir informēts par plašsaziņas līdzekļu ziņojumiem par Japānas Sakaru izlūkošanas direktorātu (DFS), “kas nodarbina aptuveni 1700 cilvēku un kuram ir vismaz sešas novērošanas centrāles, kurās visu diennakti tiek uzraudzīti sakari pa tālruni, e-pastu un citiem saziņas līdzekļiem (6); ir nobažījies par to, ka šis neselektīvas masveida novērošanas elements pat nav pieminēts īstenošanas lēmuma projektā; aicina Komisiju sniegt vairāk informācijas par masveida novērošanu Japānā; pauž nopietnas bažas par to, ka šī masveida novērošana neatbildīs Eiropas Savienības Tiesas spriedumā Schrems lietā (Lieta C-362/14) noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž nožēlu par to, ka dokumentam “Japānas publisko iestāžu veiktās personas informācijas vākšana un izmantošana tiesībaizsardzības īstenošanas un valsts drošības nolūkos”, kas ir daļa no īstenošanas lēmuma projekta II pielikuma, nav tāds pats juridiski saistošs spēks kā papildu noteikumiem; |
| --- | --- |

25.

Secinājumi

| 26. | aicina Komisiju sniegt papildu pierādījumus un paskaidrojumus par iepriekš minētajiem jautājumiem, tostarp jautājumiem, kurus Eiropas Datu aizsardzības kolēģija formulēja savā 2018. gada 5. decembra atzinumā, lai pierādītu, ka Japānas datu aizsardzības tiesiskais regulējums nodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni, kas būtībā ir līdzvērtīgs Eiropas datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā paredzētajam; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata, ka šis lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību var turklāt dot spēcīgu signālu valstīm visā pasaulē, ka konverģence ar ES augstajiem datu aizsardzības standartiem sniedz ļoti taustāmus rezultātus; šajā sakarā uzsver, cik svarīgs šis lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību ir kā precedents turpmākām partnerībām ar citām valstīm, kuras ir pieņēmušas modernus datu aizsardzības tiesību aktus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzdod Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai turpināt uzraudzīt norises šajā jomā, tostarp Tiesā ierosinātās lietas, kā arī uzraudzīt šajā rezolūcijā sniegto ieteikumu izpildi; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | uzdot priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Datu aizsardzības kolēģijai, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, komitejai, kas izveidota saskaņā ar VDAR 93. panta 1. punktu, Eiropas Padomei un Japānas valdībai. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  ECLI:EU:C:2016:970.

(4)  OV C 369, 11.10.2018., 22. lpp.

(5)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108; apstiprinājusi Eiropas Datu aizsardzības kolēģija savā pirmajā plenārsēdē.

(6)  Ryan Gallagher, “The Untold Story of Japan’s Secret Spy Agency”, “The Intercept”, 2018. gada 19. maijs, https://theintercept.com/2018/05/19/japan-dfs-surveillance-agency/

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/157 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/157

---

P8_TA(2018)0530

Interešu konflikts un ES budžeta aizsardzība Čehijā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par interešu konfliktu un ES budžeta aizsardzību Čehijā (2018/2975(RSP))

(2020/C 388/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējos lēmumus un rezolūcijas par 2014., 2015. un 2016. gada budžeta izpildes apstiprinājumu Komisijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējos lēmumus un rezolūcijas par 2014., 2015. un 2016. gada budžeta izpildes apstiprinājumu Komisijai (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (2) (jaunā Finanšu regula), un jo īpaši tās 61. pantu par interešu konfliktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (2) (jaunā Finanšu regula), un jo īpaši tās 61. pantu par interešu konfliktu,

| — | ņemot vērā jautājumus, ko Komisijai 2018. gada 2. augustā nosūtīja Čehijas Pirātu partija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus, ko Komisijai 2018. gada 2. augustā nosūtīja Čehijas Pirātu partija,

| — | ņemot vērā oficiālo sūdzību, ko organizācijas “Transparency International” Čehijas nodaļa 2018. gada 19. septembrī iesniedza Komisijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā oficiālo sūdzību, ko organizācijas “Transparency International” Čehijas nodaļa 2018. gada 19. septembrī iesniedza Komisijai,

| — | ņemot vērā Komisijas Juridiskā dienesta 2018. gada 19. novembra atzinumu par jaunās Finanšu regulas 61. panta (interešu konflikts) ietekmi uz maksājumiem no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Juridiskā dienesta 2018. gada 19. novembra atzinumu par jaunās Finanšu regulas 61. panta (interešu konflikts) ietekmi uz maksājumiem no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem),

| — | ņemot vērā Komisijas Budžeta ģenerāldirektorāta 2018. gada 20. novembrī sniegto izklāstu Parlamenta Budžeta kontroles komitejai “Noteikumi par interešu konfliktu 2018. gada Finanšu regulā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Budžeta ģenerāldirektorāta 2018. gada 20. novembrī sniegto izklāstu Parlamenta Budžeta kontroles komitejai “Noteikumi par interešu konfliktu 2018. gada Finanšu regulā”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2012. gada Finanšu regulā iekļautie noteikumi par interešu konfliktiem skaidri neattiecās uz dalītu pārvaldību, bet dalībvalstīm bija jānodrošina efektīva iekšējā kontrole, tostarp izvairīšanās no interešu konfliktiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2012. gada Finanšu regulā iekļautie noteikumi par interešu konfliktiem skaidri neattiecās uz dalītu pārvaldību, bet dalībvalstīm bija jānodrošina efektīva iekšējā kontrole, tostarp izvairīšanās no interešu konfliktiem;

| B. | tā kā publiskā iepirkuma noteikumi uzliek dalībvalstīm pienākumu izvairīties no interešu konfliktiem (Direktīvas 2014/24/ES (3) 24. pants), tostarp tiešām vai netiešām personīgajām interesēm, un attiecībā uz situācijām, kas tiek uzskatītas par interešu konfliktiem, vai īpašām saistībām, īstenojot dalītu pārvaldību, noteikumi (piemēram, Regula (ES) Nr. 1303/2013 (4)) jau ir spēkā; |
| --- | --- |

B.

tā kā publiskā iepirkuma noteikumi uzliek dalībvalstīm pienākumu izvairīties no interešu konfliktiem (Direktīvas 2014/24/ES (3) 24. pants), tostarp tiešām vai netiešām personīgajām interesēm, un attiecībā uz situācijām, kas tiek uzskatītas par interešu konfliktiem, vai īpašām saistībām, īstenojot dalītu pārvaldību, noteikumi (piemēram, Regula (ES) Nr. 1303/2013 (4)) jau ir spēkā;

| C. | tā kā Padome 2018. gada 16. jūlijā pieņēma nostāju par jauno Finanšu regulu un galīgais akts tika parakstīts 2018. gada 18. jūlijā; tā kā Finanšu regulas 61. pants, kas aizliedz interešu konfliktus, stājās spēkā 2018. gada 2. augustā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Padome 2018. gada 16. jūlijā pieņēma nostāju par jauno Finanšu regulu un galīgais akts tika parakstīts 2018. gada 18. jūlijā; tā kā Finanšu regulas 61. pants, kas aizliedz interešu konfliktus, stājās spēkā 2018. gada 2. augustā;

| D. | tā kā Finanšu regulas 61. panta 1. punkts (kopā ar 61. panta 3. punktu) nosaka:






  i) | finanšu dalībnieku pienākumu atturēties no rīcības, lai nepieļautu interešu konflikta situācijas saistībā ar ES budžetu; |
| --- | --- | --- |

D.

tā kā Finanšu regulas 61. panta 1. punkts (kopā ar 61. panta 3. punktu) nosaka:

i)

finanšu dalībnieku pienākumu atturēties no rīcības, lai nepieļautu interešu konflikta situācijas saistībā ar ES budžetu;

| ii) | finanšu dalībnieku pienākumu veikt atbilstīgus pasākumus, lai nepieļautu interešu konflikta rašanos attiecībā uz viņu atbildībā esošajām funkcijām un rastu risinājumu situācijās, kuras objektīvi var tikt uztvertas kā interešu konflikts; |
| --- | --- |

ii)

finanšu dalībnieku pienākumu veikt atbilstīgus pasākumus, lai nepieļautu interešu konflikta rašanos attiecībā uz viņu atbildībā esošajām funkcijām un rastu risinājumu situācijās, kuras objektīvi var tikt uztvertas kā interešu konflikts;

| E. | tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru (5) interešu konflikts objektīvi un pats par sevi ir nopietns pārkāpums, kuru kvalificējot nav vajadzības ņemt vērā iesaistīto personu nodomus un to, vai tās rīkojušās labā ticībā vai negodprātīgi; tā kā Komisijai ir pienākums apturēt ES fondu maksājumus gadījumos, kad pastāv būtiski trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmu darbībā un ja ir konstatēti iepriekš neatklāti, nepaziņoti un nekoriģēti nopietni pārkāpumi saistībā ar interešu konfliktu; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru (5) interešu konflikts objektīvi un pats par sevi ir nopietns pārkāpums, kuru kvalificējot nav vajadzības ņemt vērā iesaistīto personu nodomus un to, vai tās rīkojušās labā ticībā vai negodprātīgi; tā kā Komisijai ir pienākums apturēt ES fondu maksājumus gadījumos, kad pastāv būtiski trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmu darbībā un ja ir konstatēti iepriekš neatklāti, nepaziņoti un nekoriģēti nopietni pārkāpumi saistībā ar interešu konfliktu;

| F. | tā kā 2018. gada 19. septembrī“Transparency International” Čehijas nodaļa iesniedza oficiālu sūdzību Komisijai, kurā apgalvoja, ka Čehijas premjerministrs Andrejs Babišs ir pastāvīgi pārkāpis ES un Čehijas tiesību aktus par interešu konfliktiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2018. gada 19. septembrī“Transparency International” Čehijas nodaļa iesniedza oficiālu sūdzību Komisijai, kurā apgalvoja, ka Čehijas premjerministrs Andrejs Babišs ir pastāvīgi pārkāpis ES un Čehijas tiesību aktus par interešu konfliktiem;

| G. | tā kā ir konstatēts, ka A. Babišs ar viņa dibināto trasta fondu AB I un AB II starpniecību ir “Agrofert Group” kontrolējošā uzņēmuma “Agrofert” faktiskais īpašnieks un vienlaikus vienīgais labuma guvējs; “Agrofert Group” cita starpā ietilpst vairāki nozīmīgi Čehijas plašsaziņas līdzekļi; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir konstatēts, ka A. Babišs ar viņa dibināto trasta fondu AB I un AB II starpniecību ir “Agrofert Group” kontrolējošā uzņēmuma “Agrofert” faktiskais īpašnieks un vienlaikus vienīgais labuma guvējs; “Agrofert Group” cita starpā ietilpst vairāki nozīmīgi Čehijas plašsaziņas līdzekļi;

| H. | tā kā A. Babišs ir arī Čehijas Eiropas strukturālo un investīciju fondu padomes priekšsēdētājs; |
| --- | --- |

H.

tā kā A. Babišs ir arī Čehijas Eiropas strukturālo un investīciju fondu padomes priekšsēdētājs;

| I. | tā kā “Agrofert Group” piederošie uzņēmumi piedalās projektos, ko subsidē Čehijas Lauku attīstības programma, kas savukārt tiek finansēta no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai līdzekļiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā “Agrofert Group” piederošie uzņēmumi piedalās projektos, ko subsidē Čehijas Lauku attīstības programma, kas savukārt tiek finansēta no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai līdzekļiem;

| J. | tā kā “Agrofert Group” piederošie uzņēmumi laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam ir saņēmuši ievērojamas summas no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, proti, no 42 miljoniem EUR 2013. gadā līdz 82 miljoniem EUR 2017. gadā; |
| --- | --- |

J.

tā kā “Agrofert Group” piederošie uzņēmumi laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam ir saņēmuši ievērojamas summas no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, proti, no 42 miljoniem EUR 2013. gadā līdz 82 miljoniem EUR 2017. gadā;

| K. | tā kā Komisijas Juridiskā dienesta atzinumā ir norādīts, ka saskaņā ar Čehijas valsts amatpersonu ienākumu deklarāciju A. Babišs 2018. gada pirmajos sešos mēnešos no “Agrofert Group” ar savu trasta fondu starpniecību ir guvis ienākumus 3,5 miljonu EUR apmērā; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisijas Juridiskā dienesta atzinumā ir norādīts, ka saskaņā ar Čehijas valsts amatpersonu ienākumu deklarāciju A. Babišs 2018. gada pirmajos sešos mēnešos no “Agrofert Group” ar savu trasta fondu starpniecību ir guvis ienākumus 3,5 miljonu EUR apmērā;

| L. | tā kā Parlaments savās rezolūcijās par budžeta izpildes apstiprināšanu ir atkārtoti aicinājis Komisiju paātrināt atbilstīguma noskaidrošanas procedūru, lai iegūtu informāciju par interešu konflikta risku attiecībā uz Valsts lauksaimniecības intervences fondu Čehijā; tā kā Parlaments ir uzsvēris, ka nespēja veikt vajadzīgos pasākumus, lai novērstu interešu konfliktu, varētu likt Čehijas kompetentajai iestādei atsaukt maksājumu aģentūras akreditāciju un varētu arī novest pie tā, ka Komisija veic finanšu korekcijas; |
| --- | --- |

L.

tā kā Parlaments savās rezolūcijās par budžeta izpildes apstiprināšanu ir atkārtoti aicinājis Komisiju paātrināt atbilstīguma noskaidrošanas procedūru, lai iegūtu informāciju par interešu konflikta risku attiecībā uz Valsts lauksaimniecības intervences fondu Čehijā; tā kā Parlaments ir uzsvēris, ka nespēja veikt vajadzīgos pasākumus, lai novērstu interešu konfliktu, varētu likt Čehijas kompetentajai iestādei atsaukt maksājumu aģentūras akreditāciju un varētu arī novest pie tā, ka Komisija veic finanšu korekcijas;

| M. | tā kā 2018. gada septembrī Parlamenta Budžeta kontroles komiteja nolēma pievērsties šim jautājumam ikgadējās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā, uzklausot attiecīgos komisārus; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2018. gada septembrī Parlamenta Budžeta kontroles komiteja nolēma pievērsties šim jautājumam ikgadējās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā, uzklausot attiecīgos komisārus;

| N. | tā kā šīs uzklausīšanas nesniedza EP deputātiem skaidras un pietiekamas atbildes par pašreizējo situāciju saistībā ar iespējamo Čehijas premjerministra interešu konfliktu; |
| --- | --- |

N.

tā kā šīs uzklausīšanas nesniedza EP deputātiem skaidras un pietiekamas atbildes par pašreizējo situāciju saistībā ar iespējamo Čehijas premjerministra interešu konfliktu;

| O. | tā kā 2018. gada 1. decembrī Eiropas plašsaziņas līdzekļi, piemēram, laikraksti “The Guardian”, “Le Monde”, “De Standaard” un “Süddeutsche Zeitung”, publicēja informāciju par Komisijas Juridiskā dienesta sniegto juridisko atzinumu, kurā apstiprināts A. Babiša interešu konflikts, |
| --- | --- |

O.

tā kā 2018. gada 1. decembrī Eiropas plašsaziņas līdzekļi, piemēram, laikraksti “The Guardian”, “Le Monde”, “De Standaard” un “Süddeutsche Zeitung”, publicēja informāciju par Komisijas Juridiskā dienesta sniegto juridisko atzinumu, kurā apstiprināts A. Babiša interešu konflikts,

| 1. | pauž nopietnas bažas par to, ka Čehija nav nodrošinājusi Finanšu regulas 61. panta 1. punkta normu ievērošanu attiecībā uz Čehijas premjerministra interešu konfliktu un viņa saistību ar “Agrofert Group”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu par jebkāda veida interešu konfliktu, kas varētu apdraudēt ES budžeta izpildi un ES iedzīvotāju uzticēšanos ES nodokļu maksātāju naudas pareizai pārvaldībai; aicina Komisiju nodrošināt, ka attiecībā uz visu ES politiķu interešu konfliktiem tiek piemērota pilnīgas neiecietības politika un netiek piemēroti dubultstandarti, un neattaisnot nekādus kavējumus Savienības finanšu interešu aizsardzībā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina par savu 2017. gada 27. aprīļa rezolūciju par 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (6), kurā tas “atzīmē, ka Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) iespējamu pārkāpumu dēļ uzsāka administratīvas izmeklēšanas, proti, [...] Čehijā — attiecībā uz t. s. “Stārķa ligzdas” projektu”, un “aicina Komisiju pēc izmeklēšanas pabeigšanas nekavējoties informēt Parlamenta kompetento komiteju”; atgādina par savu 2018. gada 18. aprīļa rezolūciju par 2016. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (7), kurā tas “atzinīgi vērtē to, ka OLAF ir pabeidzis administratīvo izmeklēšanu par Čehijas t. s. “stārķa ligzdas” projektu” un “pauž nožēlu, ka OLAF konstatēja nopietnus pārkāpumus”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ņem vērā komisāra G. Oettinger2018. gada 29. novembra atbildi, kas sniegta 2017. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā, atbildot uz rakstisko jautājumu Nr. 51 un informējot Parlamentu par to, ka saskaņā ar 2017. gada decembrī pieņemto OLAF ieteikumu par “Stork Nest” lietu Čehijas iestādes ir atsaukušas OLAF izmeklēto projektu no Reģionālās darbības programmas attiecībā uz Bohēmijas centrālo daļu galīgā pieprasījuma un ka šajā darbībā nav iemaksāti ES līdzekļi; turklāt norāda, ka OLAF ir ieteicis valsts tiesu iestādēm sākt kriminālizmeklēšanu par OLAF izmeklēšanā konstatētajiem jautājumiem un ka tagad tās ir kompetentās iestādes šajā lietā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka, ņemot vērā Finanšu regulas 61. panta 1. punkta tiešu piemērojamību interešu konfliktiem, visas ES budžeta izpildē iesaistītās personas, tostarp valdību vadītāji, ir atbildīgi par to, lai tiktu izpildīts pienākums novērst interešu konfliktus un rast risinājumu situācijās, kuras objektīvi var tikt uzskatītas par interešu konfliktu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu, ka Komisija ilgu laiku ir bijusi pasīva, neraugoties uz to, ka kopš 2014. gada ir bijušas pārliecinošas norādes par A. Babiša interešu konfliktu, viņam pildot finanšu ministra un vēlāk premjerministra funkcijas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina valstu iestāžu pienākumu nodrošināt, ka Savienības tiesību akti par interešu konfliktiem tiek piemēroti visos gadījumos un visiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju izveidot kontroles mehānismu, lai rastu risinājumu interešu konfliktu problēmai dalībvalstīs, un par vienu no sava darba prioritātēm noteikt interešu konfliktu aktīvu novēršanu; aicina Komisiju rīkoties izlēmīgi, jo īpaši tad, ja valstu iestādes nerīkojas, lai novērstu savu augstāko pārstāvju interešu konfliktus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju nekavējoties veikt turpmākus pasākumus saistībā ar šo jautājumu, pamatojoties uz tās Juridiskā dienesta atzinumu, kas sniegts “Transparency International” Čehijas nodaļas iesniegtās sūdzības sakarā, un īstenot nepieciešamos korektīvos pasākumus un procedūras jebkādas nelikumīgas situācijas labošanai, tostarp rīkoties, lai apturētu visus ES maksājumus “Agrofert Group”, kamēr nav pilnībā izmeklēts un novērsts attiecīgais interešu konflikts; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina visas valstu iestādes un valdības amatpersonas proaktīvi piemērot jauno Finanšu regulu, jo īpaši tās 61. pantu par interešu konfliktiem, lai nepieļautu situācijas, kas kaitē ES un tās dalībvalstu reputācijai, demokrātijai un ES finanšu interesēm, un kalpot par paraugu darbam sabiedriskā labuma, nevis personiskā labuma gūšanai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina dalībvalstu parlamentus pārliecināties, ka valsts tiesību akti par interešu konfliktu novēršanu nav pretrunā jaunās Finanšu regulas burtam un garam; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ņem vērā Komisijas Juridiskā dienesta sagatavoto atzinumu par pašreizējā Čehijas premjerministra A. Babiša iespējamo interešu konfliktu, pildot finanšu ministra pienākumus 2014. gadā; prasa, lai Komisija, ņemot vērā iepriekšējo finanšu regulu, kas piemērojama pirms 2018. gada 2. augusta, un tās sadaļu par interešu konfliktiem, pilnībā izmeklētu visu to ES subsīdiju likumību, kas izmaksātas “Agrofert Group”, kopš A. Babišs sāka darbu Čehijas valdībā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju publicēt visus tās rīcībā esošos dokumentus, kas saistīti ar iespējamo Čehijas premjerministra un lauksaimniecības ministra interešu konfliktu, un paskaidrot, kādus pasākumus tā plāno veikt, lai labotu situāciju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina Komisiju atgūt visus nelikumīgi vai nepareizi izmaksātos līdzekļus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzstāj, ka ir jānodrošina pilnīga pārredzamība attiecībā uz A. Babiša jebkāda veida saiknēm ar “Agrofert Group” un ka tās nedrīkst būt pretrunā viņa kā Čehijas premjerministra lomai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Padomi veikt visus nepieciešamos un atbilstīgos pasākumus, lai saistībā ar sarunām par nākamo ES budžetu un nākamo daudzgadu finanšu shēmu novērstu interešu konfliktus saskaņā ar Finanšu regulas 61. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei un Čehijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OV L 246, 14.9.2016., 1. lpp., OV L 252, 29.9.2017., 1. lpp. un OV L 248, 3.10.2018., 1. lpp.

(2)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(3)  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(5)  Tiesas 1999. gada 15. jūnija spriedums Ismeri Europa Srl pret Revīzijas palātu, T-277/97, ECLI:EU:T:1999:124.

(6)  OV L 252, 29.9.2017., 28. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0121.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/161 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/161

---

P8_TA(2018)0531

Eiropas Ombuda darbība 2017. gadā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību 2017. gadā (2018/2105(INI))

(2020/C 388/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību 2017. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību 2017. gadā,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9., 11., 15., 24. un 228. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9., 11., 15., 24. un 228. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11., 35., 37., 41., 42. un 43. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11., 35., 37., 41., 42. un 43. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu 1. protokolu par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu 1. protokolu par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Līgumu 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2001. gada 6. septembrī pieņemto Eiropas labas administratīvās prakses kodeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2001. gada 6. septembrī pieņemto Eiropas labas administratīvās prakses kodeksu,

| — | ņemot vērā Pamatnolīgumu par sadarbību, kas tika noslēgts starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Ombudu 2006. gada 15. martā un stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamatnolīgumu par sadarbību, kas tika noslēgts starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Ombudu 2006. gada 15. martā un stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas Ombuda darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas Ombuda darbību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un 220. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un 220. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A8-0411/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A8-0411/2018),

| A. | tā kā 2018. gada 22. maijā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam oficiāli tika iesniegts gada ziņojums par Eiropas Ombuda darbību 2017. gadā un tā kā 2018. gada 16. maijā Briselē ombude Emily O’Reilly iepazīstināja Lūgumrakstu komiteju ar šo ziņojumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2018. gada 22. maijā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam oficiāli tika iesniegts gada ziņojums par Eiropas Ombuda darbību 2017. gadā un tā kā 2018. gada 16. maijā Briselē ombude Emily O’Reilly iepazīstināja Lūgumrakstu komiteju ar šo ziņojumu;

| B. | tā kā ar LESD 24. un 228. pantu Eiropas Ombuds tiek pilnvarots pieņemt sūdzības par Savienības iestāžu vai struktūru pieļautām administratīvām kļūmēm, izņemot kļūmes, ko, pildot tiesu iestādes pienākumus, pieļāvusi Eiropas Savienības Tiesa; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar LESD 24. un 228. pantu Eiropas Ombuds tiek pilnvarots pieņemt sūdzības par Savienības iestāžu vai struktūru pieļautām administratīvām kļūmēm, izņemot kļūmes, ko, pildot tiesu iestādes pienākumus, pieļāvusi Eiropas Savienības Tiesa;

| C. | tā kā Līguma par Eiropas Savienību 10. panta 3. punktā ir noteikts, ka “katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē” un ka “lēmumus pieņem iespējami atklāti, un tie cik iespējams ir tuvināti pilsoņiem”; |
| --- | --- |

C.

tā kā Līguma par Eiropas Savienību 10. panta 3. punktā ir noteikts, ka “katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē” un ka “lēmumus pieņem iespējami atklāti, un tie cik iespējams ir tuvināti pilsoņiem”;

| D. | tā kā LESD 15. pantā ir paredzēts, ka, “lai veicinātu labu pārvaldību un nodrošinātu pilsoniskas sabiedrības līdzdalību, Savienības iestādes un struktūras darbojas iespējami atklāti” un ka “jebkuram Savienības pilsonim, kā arī jebkurai fiziskai personai, kas dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kam ir juridiskā adrese kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Savienības iestāžu un struktūru dokumentiem”; |
| --- | --- |

D.

tā kā LESD 15. pantā ir paredzēts, ka, “lai veicinātu labu pārvaldību un nodrošinātu pilsoniskas sabiedrības līdzdalību, Savienības iestādes un struktūras darbojas iespējami atklāti” un ka “jebkuram Savienības pilsonim, kā arī jebkurai fiziskai personai, kas dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kam ir juridiskā adrese kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Savienības iestāžu un struktūru dokumentiem”;

| E. | tā kā Pamattiesību hartas 41. pantā par tiesībām uz labu pārvaldību ir teikts, ka cita starpā “ikvienai personai ir tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu Savienības iestādēs un struktūrās”; |
| --- | --- |

E.

tā kā Pamattiesību hartas 41. pantā par tiesībām uz labu pārvaldību ir teikts, ka cita starpā “ikvienai personai ir tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu Savienības iestādēs un struktūrās”;

| F. | tā kā Pamattiesību hartas 43. pantā ir noteikts, ka “ikvienam Savienības pilsonim un jebkurai fiziskai personai, kas dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības vērsties pie Eiropas Ombuda ar sūdzībām par Savienības iestāžu vai struktūru pieļautām administratīvām kļūmēm, izņemot kļūmes, ko, pildot tiesu iestādes pienākumus, pieļāvusi Eiropas Savienības Tiesa”; |
| --- | --- |

F.

tā kā Pamattiesību hartas 43. pantā ir noteikts, ka “ikvienam Savienības pilsonim un jebkurai fiziskai personai, kas dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības vērsties pie Eiropas Ombuda ar sūdzībām par Savienības iestāžu vai struktūru pieļautām administratīvām kļūmēm, izņemot kļūmes, ko, pildot tiesu iestādes pienākumus, pieļāvusi Eiropas Savienības Tiesa”;

| G. | tā kā LESD 298. panta 1. punkta teikts, ka, “veicot uzdevumus, Savienības iestādes un struktūras saņem atvērtas, efektīvas un neatkarīgas Eiropas administrācijas atbalstu”; |
| --- | --- |

G.

tā kā LESD 298. panta 1. punkta teikts, ka, “veicot uzdevumus, Savienības iestādes un struktūras saņem atvērtas, efektīvas un neatkarīgas Eiropas administrācijas atbalstu”;

| H. | tā kā 2017. gadā Ombuds sāka 447 izmeklēšanas, no kurām 433 tika sāktas, pamatojoties uz sūdzībām, bet 14 — pēc paša iniciatīvas, vienlaikus tika pabeigtas 363 izmeklēšanas (348 pamatotas uz sūdzībām un 15 pēc paša iniciatīvas); tā kā lielākā daļa izmeklēšanu attiecās uz Eiropas Komisiju (256 izmeklēšanas jeb 57,3 %), kam seko ES aģentūras (35 izmeklēšanas jeb 7,8 %), Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) (34 izmeklēšanas jeb 7,6 %), Eiropas Parlaments (22 izmeklēšanas jeb 4,9 %), Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) (17 izmeklēšanas jeb 3,8 %), Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (16 izmeklēšanas jeb 3,6 %) un citas iestādes (67 izmeklēšanas jeb 15 %); |
| --- | --- |

H.

tā kā 2017. gadā Ombuds sāka 447 izmeklēšanas, no kurām 433 tika sāktas, pamatojoties uz sūdzībām, bet 14 — pēc paša iniciatīvas, vienlaikus tika pabeigtas 363 izmeklēšanas (348 pamatotas uz sūdzībām un 15 pēc paša iniciatīvas); tā kā lielākā daļa izmeklēšanu attiecās uz Eiropas Komisiju (256 izmeklēšanas jeb 57,3 %), kam seko ES aģentūras (35 izmeklēšanas jeb 7,8 %), Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) (34 izmeklēšanas jeb 7,6 %), Eiropas Parlaments (22 izmeklēšanas jeb 4,9 %), Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) (17 izmeklēšanas jeb 3,8 %), Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (16 izmeklēšanas jeb 3,6 %) un citas iestādes (67 izmeklēšanas jeb 15 %);

| I. | tā kā 2017. gadā Ombuda pabeigtajās izmeklēšanas lietās galvenie trīs jautājumi bija šādi: pārredzamība, pārskatabildība un publiska piekļuve informācijai un dokumentiem (20,6 %); pakalpojumu sniegšanas kultūra (16,8 %) un procesuālo tiesību ievērošana (16,5 %); tā kā citi jautājumi ietvēra ētikas aspektus, sabiedrības līdzdalību ES lēmumu pieņemšanā, rīcības brīvības pienācīgu izmantošanu, tostarp pārkāpuma procedūrās, ES iepirkumu, dotāciju un līgumu pareizu finanšu vadību, personāla atlasi un ES personāla jautājumu labu pārvaldību; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2017. gadā Ombuda pabeigtajās izmeklēšanas lietās galvenie trīs jautājumi bija šādi: pārredzamība, pārskatabildība un publiska piekļuve informācijai un dokumentiem (20,6 %); pakalpojumu sniegšanas kultūra (16,8 %) un procesuālo tiesību ievērošana (16,5 %); tā kā citi jautājumi ietvēra ētikas aspektus, sabiedrības līdzdalību ES lēmumu pieņemšanā, rīcības brīvības pienācīgu izmantošanu, tostarp pārkāpuma procedūrās, ES iepirkumu, dotāciju un līgumu pareizu finanšu vadību, personāla atlasi un ES personāla jautājumu labu pārvaldību;

| J. | tā kā 2017. gadā Ombuda biroja stratēģiskajā darbā tika pabeigtas četras stratēģiskas zmeklēšanas un sāktas četras jaunas izmeklēšanas saistībā ar Padomes pārredzamību, tā dēvēto “virpuļdurvju situāciju” attiecībā uz bijušajiem Eiropas komisāriem; Komisijas tīmekļa vietņu pieejamību personām ar invaliditāti un sagatavošanas pasākumiem, kas saistīti ar zāļu novērtēšanu, ko veic Eiropas Zāļu aģentūra (EMA); tā kā 2017. gadā Ombuds sāka astoņas stratēģiskās iniciatīvas, tostarp par Eiropadomes lobēšanas pārredzamību, Eiropas pilsoņu iniciatīvas (ECI) uzlabošanu un noteikumiem par “virpuļdurvju situācijas” novēršanu dažādās ES iestādēs un struktūrās, un pabeidza sešas stratēģiskās iniciatīvas; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2017. gadā Ombuda biroja stratēģiskajā darbā tika pabeigtas četras stratēģiskas zmeklēšanas un sāktas četras jaunas izmeklēšanas saistībā ar Padomes pārredzamību, tā dēvēto “virpuļdurvju situāciju” attiecībā uz bijušajiem Eiropas komisāriem; Komisijas tīmekļa vietņu pieejamību personām ar invaliditāti un sagatavošanas pasākumiem, kas saistīti ar zāļu novērtēšanu, ko veic Eiropas Zāļu aģentūra (EMA); tā kā 2017. gadā Ombuds sāka astoņas stratēģiskās iniciatīvas, tostarp par Eiropadomes lobēšanas pārredzamību, Eiropas pilsoņu iniciatīvas (ECI) uzlabošanu un noteikumiem par “virpuļdurvju situācijas” novēršanu dažādās ES iestādēs un struktūrās, un pabeidza sešas stratēģiskās iniciatīvas;

| K. | tā kā ES joprojām saskaras ar nopietnāko ekonomikas, sociālo un politisko krīzi kopš tās dibināšanas; tā kā ES iestāžu pieņemtā neefektīvā pieeja pārredzamības trūkuma novēršanai ES lēmumu pieņemšanas procesā un lobēšanas pasākumos līdztekus citiem būtiskiem ētikas jautājumiem iestādēs veicina ES tēla pasliktināšanos; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES joprojām saskaras ar nopietnāko ekonomikas, sociālo un politisko krīzi kopš tās dibināšanas; tā kā ES iestāžu pieņemtā neefektīvā pieeja pārredzamības trūkuma novēršanai ES lēmumu pieņemšanas procesā un lobēšanas pasākumos līdztekus citiem būtiskiem ētikas jautājumiem iestādēs veicina ES tēla pasliktināšanos;

| L. | tā kā piekļuves ES dokumentiem atteikums un ar to saistītie pārredzamības jautājumi 2017. gadā joprojām veidoja lielāko daļu no Eiropas Ombuda veiktajām izmeklēšanām; |
| --- | --- |

L.

tā kā piekļuves ES dokumentiem atteikums un ar to saistītie pārredzamības jautājumi 2017. gadā joprojām veidoja lielāko daļu no Eiropas Ombuda veiktajām izmeklēšanām;

| M. | tā kā Ombuds izmēģinājuma kārtā uzsāka pasteidzinātas procedūras īstenošanu, jo, saņemot dokumentu piekļuves pieprasījumu, bieži vien ļoti liela nozīme ir laikam; |
| --- | --- |

M.

tā kā Ombuds izmēģinājuma kārtā uzsāka pasteidzinātas procedūras īstenošanu, jo, saņemot dokumentu piekļuves pieprasījumu, bieži vien ļoti liela nozīme ir laikam;

| N. | tā kā Ombudam ir izšķirīga nozīme ES iestāžu pārskatatbildības, kā arī ES pārvaldības un lēmumu pieņemšanas procesu pilnīgas pārredzamības un objektivitātes nodrošināšanā, lai sekmīgi aizsargātu iedzīvotāju tiesības, tādējādi vairojot viņu uzticēšanos, iesaisti un līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

N.

tā kā Ombudam ir izšķirīga nozīme ES iestāžu pārskatatbildības, kā arī ES pārvaldības un lēmumu pieņemšanas procesu pilnīgas pārredzamības un objektivitātes nodrošināšanā, lai sekmīgi aizsargātu iedzīvotāju tiesības, tādējādi vairojot viņu uzticēšanos, iesaisti un līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē;

| O. | tā kā Eiropas Savienības Tiesa ir noteikusi, ka atklātības un pārredzamības princips ir neatņemama ES likumdošanas procesa daļa un ka likumdošanas procesa efektivitāte un integritāte nedrīkst ierobežot šā procesa pamatā esošo publicitātes un pārredzamības principu; tā kā Eiropas Savienības Tiesas norādījumi šajā sakarībā ir nepārprotami, kā, piemēram, tās 2018. gada 22. marta spriedumā lietā T-540/15; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas Savienības Tiesa ir noteikusi, ka atklātības un pārredzamības princips ir neatņemama ES likumdošanas procesa daļa un ka likumdošanas procesa efektivitāte un integritāte nedrīkst ierobežot šā procesa pamatā esošo publicitātes un pārredzamības principu; tā kā Eiropas Savienības Tiesas norādījumi šajā sakarībā ir nepārprotami, kā, piemēram, tās 2018. gada 22. marta spriedumā lietā T-540/15;

| P. | tā kā Ombuds gada garumā veica uz sūdzību pamatotu izmeklēšanu saistībā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) priekšsēdētāja dalību “Trīsdesmitnieka grupā” (G30), kas ir privāta organizācija, kuras locekļi pārstāv bankas, kas ir tiešā vai netiešā ECB uzraudzībā; tā kā Ombuds ir ieteicis ECB priekšsēdētājam pārtraukt dalību G30; |
| --- | --- |

P.

tā kā Ombuds gada garumā veica uz sūdzību pamatotu izmeklēšanu saistībā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) priekšsēdētāja dalību “Trīsdesmitnieka grupā” (G30), kas ir privāta organizācija, kuras locekļi pārstāv bankas, kas ir tiešā vai netiešā ECB uzraudzībā; tā kā Ombuds ir ieteicis ECB priekšsēdētājam pārtraukt dalību G30;

| Q. | tā kā Ombuds ir veicis izmeklēšanu saistībā ar sūdzībām par Komisijas rīcību attiecībā uz tās bijušo komisāru nodarbināšanu pēc pilnvaru termiņa beigām; tā kā Ombuds jau bija konstatējis, ka Komisijas nespēja pieņemt konkrētu lēmumu bijušā Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barroso lietā ir administratīva kļūme; tā kā ētikas komiteja J. M. Barroso lietā secināja, ka nav pietiekama pamata, lai varētu konstatēt juridisko saistību pārkāpumu, ņemot vērā bijušā priekšsēdētāja rakstisku apliecinājumu, ka viņš nav bijis iesaistīts lobēšanas darbībās Goldman Sachs vārdā un ka viņam nav bijis nolūka tajās iesaistīties; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Ombuds ir veicis izmeklēšanu saistībā ar sūdzībām par Komisijas rīcību attiecībā uz tās bijušo komisāru nodarbināšanu pēc pilnvaru termiņa beigām; tā kā Ombuds jau bija konstatējis, ka Komisijas nespēja pieņemt konkrētu lēmumu bijušā Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barroso lietā ir administratīva kļūme; tā kā ētikas komiteja J. M. Barroso lietā secināja, ka nav pietiekama pamata, lai varētu konstatēt juridisko saistību pārkāpumu, ņemot vērā bijušā priekšsēdētāja rakstisku apliecinājumu, ka viņš nav bijis iesaistīts lobēšanas darbībās Goldman Sachs vārdā un ka viņam nav bijis nolūka tajās iesaistīties;

| R. | tā kā finanšu krīze ir izraisījusi ekonomikas un sociālo krīzi, liekot apšaubīt Eiropas iestāžu darbību; |
| --- | --- |

R.

tā kā finanšu krīze ir izraisījusi ekonomikas un sociālo krīzi, liekot apšaubīt Eiropas iestāžu darbību;

| S. | tā kā 2017. gada 25. oktobrī notika bijušā Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barroso un pašreizējā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka tikšanās, kas tika reģistrēta kā oficiāla sanāksme ar Goldman Sachs; tā kā Ombuds ir norādījis, ka nav skaidra šīs sanāksmes būtība; tā kā Ombuds ir uzsvēris, ka ir saprotamas bažas par to, ka bijušais priekšsēdētājs izmanto savu līdzšinējo statusu un sakarus ar bijušajiem kolēģiem, lai ietekmētu un iegūtu informāciju; tā kā minētā lieta izraisa sistemātiskus jautājumus saistībā ar Komisijas vispārējo pieeju šādu lietu izskatīšanai un ētikas komitejas neatkarību; tāpēc norāda uz vajadzību pēc stingrākiem noteikumiem ES līmenī, lai novērstu un sodītu par jebkādu interešu konfliktu ES iestādēs un aģentūrās; |
| --- | --- |

S.

tā kā 2017. gada 25. oktobrī notika bijušā Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barroso un pašreizējā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka tikšanās, kas tika reģistrēta kā oficiāla sanāksme ar Goldman Sachs; tā kā Ombuds ir norādījis, ka nav skaidra šīs sanāksmes būtība; tā kā Ombuds ir uzsvēris, ka ir saprotamas bažas par to, ka bijušais priekšsēdētājs izmanto savu līdzšinējo statusu un sakarus ar bijušajiem kolēģiem, lai ietekmētu un iegūtu informāciju; tā kā minētā lieta izraisa sistemātiskus jautājumus saistībā ar Komisijas vispārējo pieeju šādu lietu izskatīšanai un ētikas komitejas neatkarību; tāpēc norāda uz vajadzību pēc stingrākiem noteikumiem ES līmenī, lai novērstu un sodītu par jebkādu interešu konfliktu ES iestādēs un aģentūrās;

| T. | tā kā 2017. gada martā Ombuds sāka stratēģisku izmeklēšanu par Padomes atklātību un pārskatatbildību; tā kā Ombuds ir konstatējis administratīvu kļūmi saistībā ar Padomes nespēju noteikt to dalībvalstu identitāti, kuras pieņem nostāju likumdošanas procedūrā, un pārredzamības trūkumu Padomē attiecībā uz publisku piekļuvi tās leģislatīvajiem dokumentiem, piemēram, praksi nesamērīgi bieži marķēt dokumentus kā “LIMITE”, proti, nav paredzēti apritei; tā kā 2018. gada 17. maijā Ombuds nosūtīja Eiropas Parlamentam īpašo ziņojumu par savu stratēģisko izmeklēšanu saistībā ar Padomes likumdošanas procesa pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

T.

tā kā 2017. gada martā Ombuds sāka stratēģisku izmeklēšanu par Padomes atklātību un pārskatatbildību; tā kā Ombuds ir konstatējis administratīvu kļūmi saistībā ar Padomes nespēju noteikt to dalībvalstu identitāti, kuras pieņem nostāju likumdošanas procedūrā, un pārredzamības trūkumu Padomē attiecībā uz publisku piekļuvi tās leģislatīvajiem dokumentiem, piemēram, praksi nesamērīgi bieži marķēt dokumentus kā “LIMITE”, proti, nav paredzēti apritei; tā kā 2018. gada 17. maijā Ombuds nosūtīja Eiropas Parlamentam īpašo ziņojumu par savu stratēģisko izmeklēšanu saistībā ar Padomes likumdošanas procesa pārredzamību un pārskatatbildību;

| U. | tā kā lielāka atklātība attiecībā uz valstu valdību nostājām var palīdzēt kliedēt attieksmi “vainosim Briseli”, kas nepareizi atspoguļo procesu, kurā vienojas par ES tiesību aktiem, un tādējādi vairo eiroskepticismu un pret ES vērstu noskaņojumu; |
| --- | --- |

U.

tā kā lielāka atklātība attiecībā uz valstu valdību nostājām var palīdzēt kliedēt attieksmi “vainosim Briseli”, kas nepareizi atspoguļo procesu, kurā vienojas par ES tiesību aktiem, un tādējādi vairo eiroskepticismu un pret ES vērstu noskaņojumu;

| V. | tā kā Ombuds ir veicis izmeklēšanu saistībā ar Eiropas Investīciju bankas (EIB) pārredzamības politikas neatbilstību ES un starptautiskajiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi dokumentiem; |
| --- | --- |

V.

tā kā Ombuds ir veicis izmeklēšanu saistībā ar Eiropas Investīciju bankas (EIB) pārredzamības politikas neatbilstību ES un starptautiskajiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi dokumentiem;

| W. | tā kā ir ļoti svarīgi pienācīgi novērst interešu konfliktu ES iestādēs un struktūrās, lai garantētu labu pārvaldību un vairotu iedzīvotāju uzticēšanos ES lēmumu pieņemšanas procesam; tā kā Ombuds ir sācis stratēģisku izmeklēšanu par to, kā Komisija veic interešu konfliktu novērtēšanu attiecībā uz tās īpašajiem padomniekiem, kuri nereti vienlaikus strādā privātajā sektorā; |
| --- | --- |

W.

tā kā ir ļoti svarīgi pienācīgi novērst interešu konfliktu ES iestādēs un struktūrās, lai garantētu labu pārvaldību un vairotu iedzīvotāju uzticēšanos ES lēmumu pieņemšanas procesam; tā kā Ombuds ir sācis stratēģisku izmeklēšanu par to, kā Komisija veic interešu konfliktu novērtēšanu attiecībā uz tās īpašajiem padomniekiem, kuri nereti vienlaikus strādā privātajā sektorā;

| X. | tā kā Ombuds ir veicis izmeklēšanu saistībā ar iedzīvotāju sūdzībām par Komisijas nespēju laikus pieņemt lēmumus par pārkāpumiem, kas saistīti ar līgumu par darbu uz noteiktu laiku ļaunprātīgu izmantošanu; tā kā vairākās dalībvalstīs gadiem ilgi ir vērojama nestandarta un pagaidu darba līgumu īpatsvara būtiska palielināšanās, kas likusi apšaubīt Eiropas darba tiesību īstenošanu un Eiropas Savienības Tiesas judikatūru; |
| --- | --- |

X.

tā kā Ombuds ir veicis izmeklēšanu saistībā ar iedzīvotāju sūdzībām par Komisijas nespēju laikus pieņemt lēmumus par pārkāpumiem, kas saistīti ar līgumu par darbu uz noteiktu laiku ļaunprātīgu izmantošanu; tā kā vairākās dalībvalstīs gadiem ilgi ir vērojama nestandarta un pagaidu darba līgumu īpatsvara būtiska palielināšanās, kas likusi apšaubīt Eiropas darba tiesību īstenošanu un Eiropas Savienības Tiesas judikatūru;

| Y. | tā kā, pieņemot lēmumus par cilvēku veselības aizsardzību un cilvēku, dzīvnieku un augu drošību, ES iestādēm, aģentūrām un birojiem būtu īpaši jāņem vērā iedzīvotāju intereses un jāorientējas uz pakalpojumu sniegšanu, un jāpievērš pienācīga uzmanība sabiedrības bažām par zinātnisko pierādījumu vākšanas un novērtēšanas pilnīgu pārredzamību, neatkarību un precizitāti; tā kā ES līmenī izmantotie zinātniskie pierādījumi un procedūras, kas cita starpā pieļāva ģenētiski modificētu organismu, pesticīdu un glifosātu izmantošanu, izpelnījās nopietnu kritiku un izraisīja plašas sabiedriskās diskusijas; |
| --- | --- |

Y.

tā kā, pieņemot lēmumus par cilvēku veselības aizsardzību un cilvēku, dzīvnieku un augu drošību, ES iestādēm, aģentūrām un birojiem būtu īpaši jāņem vērā iedzīvotāju intereses un jāorientējas uz pakalpojumu sniegšanu, un jāpievērš pienācīga uzmanība sabiedrības bažām par zinātnisko pierādījumu vākšanas un novērtēšanas pilnīgu pārredzamību, neatkarību un precizitāti; tā kā ES līmenī izmantotie zinātniskie pierādījumi un procedūras, kas cita starpā pieļāva ģenētiski modificētu organismu, pesticīdu un glifosātu izmantošanu, izpelnījās nopietnu kritiku un izraisīja plašas sabiedriskās diskusijas;

| Z. | tā kā Komisija vēl nav īstenojusi Ombuda ieteikumus attiecībā uz tās nostāju sarunās ar tabakas izstrādājumu ražošanas nozari, un tādējādi nespēj nodrošināt pilnīgu pārredzamību atbilstīgi tās saistībām saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvenciju par tabakas kontroli; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Komisija vēl nav īstenojusi Ombuda ieteikumus attiecībā uz tās nostāju sarunās ar tabakas izstrādājumu ražošanas nozari, un tādējādi nespēj nodrošināt pilnīgu pārredzamību atbilstīgi tās saistībām saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvenciju par tabakas kontroli;

| AA. | tā kā Ombuds ir publicējis skaidri saprotamus un praktiskus ieteikumus par valsts amatpersonu saskarsmi ar lobētājiem un ir centies uzlabot Padomes un Komisijas izpratni par šiem jautājumiem; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Ombuds ir publicējis skaidri saprotamus un praktiskus ieteikumus par valsts amatpersonu saskarsmi ar lobētājiem un ir centies uzlabot Padomes un Komisijas izpratni par šiem jautājumiem;

| AB. | tā kā Ombuds darbojas ES tiesiskā regulējuma ietvaros saskaņā ar ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), lai aizsargātu, veicinātu un uzraudzītu šīs konvencijas īstenošanu ES iestāžu līmenī; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Ombuds darbojas ES tiesiskā regulējuma ietvaros saskaņā ar ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), lai aizsargātu, veicinātu un uzraudzītu šīs konvencijas īstenošanu ES iestāžu līmenī;

| AC. | tā kā Ombuds veica izmeklēšanu par Martin Selmayr, toreizējā Komisijas priekšsēdētāja biroja vadītāja, iecelšanu Komisijas ģenerālsekretāra amatā; tā kā Ombuds uzsvēra, ka Komisija mākslīgi radīja sajūtu par steidzamu vajadzību aizpildīt ģenerālsekretāra amata vietu, lai attaisnotu to, ka netika publiskota informācija par vakanci, bet rīkota ģenerālsekretāra vietnieka atlases procedūra nevis nolūkā tieši iecelt kādu šajā amatā, bet gan ātrā divpakāpju procesā nodrošināt M. Selmayr iecelšanu ģenerālsekretāra amatā; tā kā Ombuds ir konstatējis četras administratīvas kļūmes saistībā ar M. Selmayr iecelšanu amatā, jo Komisija neievēroja attiecīgos noteikumus pareizi ne vārdos, ne darbos; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Ombuds veica izmeklēšanu par Martin Selmayr, toreizējā Komisijas priekšsēdētāja biroja vadītāja, iecelšanu Komisijas ģenerālsekretāra amatā; tā kā Ombuds uzsvēra, ka Komisija mākslīgi radīja sajūtu par steidzamu vajadzību aizpildīt ģenerālsekretāra amata vietu, lai attaisnotu to, ka netika publiskota informācija par vakanci, bet rīkota ģenerālsekretāra vietnieka atlases procedūra nevis nolūkā tieši iecelt kādu šajā amatā, bet gan ātrā divpakāpju procesā nodrošināt M. Selmayr iecelšanu ģenerālsekretāra amatā; tā kā Ombuds ir konstatējis četras administratīvas kļūmes saistībā ar M. Selmayr iecelšanu amatā, jo Komisija neievēroja attiecīgos noteikumus pareizi ne vārdos, ne darbos;

| AD. | tā kā Eiropas Ombuda darbs lieliski papildina atsevišķu valstu un reģionālo ombudu darbu; tā kā ir ļoti labi, ka Eiropas Ombuda vadībā notiek to paveiktā darba apmaiņa un koordinācija Eiropas ombudu tīklā, lai nodrošinātu, ka visi ES pilsoņi un iedzīvotāji visos līmeņos var izmantot tiesības uz labu pārvaldību; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Eiropas Ombuda darbs lieliski papildina atsevišķu valstu un reģionālo ombudu darbu; tā kā ir ļoti labi, ka Eiropas Ombuda vadībā notiek to paveiktā darba apmaiņa un koordinācija Eiropas ombudu tīklā, lai nodrošinātu, ka visi ES pilsoņi un iedzīvotāji visos līmeņos var izmantot tiesības uz labu pārvaldību;

| AE. | tā kā Eiropas Ombuda pašreizējie statūti pēdējo reizi tika atjaunināti pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā; tā kā kopš tā laika ES iedzīvotājiem ir radušās jaunas vēlmes attiecībā uz labu pārvaldību un Ombuda nozīmi tās nodrošināšanā, īpaši attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, ziņošanu un aizskaršanu, un attiecībā uz taisnīgu un objektīvu Komisijas attieksmi pret Eiropas pilsoņu iniciatīvu pieņemšanu, |
| --- | --- |

AE.

tā kā Eiropas Ombuda pašreizējie statūti pēdējo reizi tika atjaunināti pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā; tā kā kopš tā laika ES iedzīvotājiem ir radušās jaunas vēlmes attiecībā uz labu pārvaldību un Ombuda nozīmi tās nodrošināšanā, īpaši attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, ziņošanu un aizskaršanu, un attiecībā uz taisnīgu un objektīvu Komisijas attieksmi pret Eiropas pilsoņu iniciatīvu pieņemšanu,

| 1. | apstiprina 2017. gada ziņojumu, ko iesniedzis Eiropas Ombuds; ņem vērā tā skaidro un viegli lasāmo teksta izklāstu, kurā akcentēti vissvarīgākie fakti un skaitļi saistībā ar Ombuda darbu 2017. gadā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izsaka atzinību Emily O’Reilly par izcilu darbu un konstruktīviem centieniem uzlabot ES pārvaldes kvalitāti un iedzīvotājiem sniegto pakalpojumu pieejamību un kvalitāti; atkārtoti pauž stingru atbalstu pasākumiem, ko Ombuds veicis iedzīvotāju un Eiropas demokrātijas labā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē Ombuda stratēģiju pieciem gadiem “Gaidot 2019. gadu”, kas izstrādāta, lai vairotu Ombuda biroja ietekmi un atpazīstamību, kā arī veidotu ciešas attiecības ar ES iestādēm, aģentūrām un organizācijām, nodrošinot lielāku labumu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ar lielām bažām norāda, ka izmeklēšanas, kas saistītas ar pārredzamību un pārskatatbildību, tostarp piekļuvi informācijai un dokumentiem, 2017. gadā vēl arvien veidoja lielāko daļu no Ombuda izskatītajām lietām, kam sekoja sūdzības par ES aģentūrām un citām struktūrām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē Ombuda centienus pasniegt ES iestāžu darbiniekiem Labas pārvaldības balvu 2017. gadā, jo īpaši — par Eiropas Komisijas Veselības un pārtikas nekaitīguma ĢD centieniem palīdzēt pacientiem ar retām slimībām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt ES iestāžu dokumentu pēc iespējas lielāku pārredzamību un labāku publisku piekļuvi tiem; uzsver Ombuda konstruktīvo darbu, lai atklātu administratīvas kļūmes gadījumus, izmantojot pieeju, ka tiek izskatīts katrs gadījums atsevišķi, un sākot vairāk izmeklēšanu pēc paša iniciatīvas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pateicas par ombudes, viņas darbinieku un Lūgumrakstu komitejas labo sadarbību, ko raksturoja cieņa un saturiska precizitāte; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka ES tiesību akti par piekļuvi dokumentiem būtu jāatjaunina; atkārtoti aicina pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (2), lai vienkāršotu arī Ombuda darbu, kas tiek veikts, pārbaudot, vai Parlaments, Padome un Komisija piešķir piekļuvi dokumentiem; atzinīgi vērtē to, ka Ombuds ir sācis īstenot sūdzību izskatīšanas pasteidzināto procedūru, lai veiktu izmeklēšanu saistībā ar piekļuvi dokumentiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka iedzīvotājiem ir jābūt iespējai tiešāk piedalīties ES demokrātiskajā dzīvē un rūpīgi sekot ES iestāžu lēmumu pieņemšanas procesam, kā arī piekļūt visai attiecīgajai informācijai, lai pilnībā izmantotu savas demokrātiskās tiesības; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver Ombuda nozīmi, lai nodrošinātu labāku ES likumdošanas procesa pārredzamību un pārskatatbildību nolūkā vairot iedzīvotāju uzticēšanos ne tikai kādas konkrētas darbības likumībai, bet arī visa lēmumu pieņemšanas procesa leģitimitātei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina pārskatīt Padomes iekšējās vadlīnijas par LIMITE dokumentiem, kuriem nav nekāda juridiska pamatojuma, lai saglabātu principu, saskaņā ar kuru LIMITE statusu var piešķirt tikai provizoriskam projektam, kuram vēl nav norādīts autors un kas neietekmē likumdošanas procedūru; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīst, ka jānodrošina pēc iespējas lielāka pārredzamība ES lēmumu pieņemšanas procesā, un atzinīgi vērtē Eiropas Ombuda veikto izmeklēšanu par parasto praksi saistībā ar neformālajām sarunām (trialogiem) starp trim galvenajām ES iestādēm; atbalsta visu trialoga dokumentu publiskošanu saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas lēmumiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka nekavējoties jāīsteno Ombuda ieteikumi par EIB pārredzamības politiku; atgādina, ka šīs politikas pamatā ir informācijas atklāšanas prezumpcija un ka saskaņā ar to ikviens var piekļūt EIB dokumentiem un informācijai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa, lai EIB grupas informācijas atklāšanas politika nodrošinātu arvien lielāku pārredzamību attiecībā uz principiem, uz ko balstās tās cenu noteikšanas politika un pārvaldības struktūras; aicina publicēt EIB grupas pārvaldības komitejas sanāksmju protokolus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka Padomē ir jāreģistrē dalībvalstu nostājas ES likumdošanas procesā un laikus jāinformē sabiedrība tai pieejamā veidā, jo, kā jebkurā sistēmā, kas balstīta uz demokrātiskās leģitimitātes principu, likumdevējiem jābūt atbildīgiem sabiedrības priekšā par savu rīcību; uzskata, ka labāka pārskatatbildība Padomē attiecībā uz valstu valdību nostājām par ES tiesību aktiem, tostarp tas, ka leģislatīvos dokumentus aktīvā veidā dara pieejamus sabiedrībai likumdošanas procesa norises laikā, palīdzētu novērst pārredzamības trūkumu lēmumu pieņemšanā un mazināt attieksmi “vainosim Briseli” par lēmumiem, kurus galu galā pieņem pašas valstu valdības; prasa Padomei saskaņā ar LESD 15. panta 3. punktu pārskatīt savu konfidencialitātes politiku, lai nodrošinātu augstāko pārredzamības līmeni attiecībā uz savu darbu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju nodrošināt pilnīgu pārredzamību un piekļuvi dokumentiem un informācijai attiecībā uz EU Pilot procedūrām vismaz saistībā ar saņemtajiem lūgumrakstiem, kā arī pilnīgu pārredzamību un pilnīgu piekļuvi attiecībā uz EU Pilot un pārkāpuma procedūrām, kas jau ir izbeigtas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mudina Ombudu turpināt uzraudzīt Komisijas ekspertu grupu sistēmas reformas īstenošanu, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību juridiski saistošiem noteikumiem un visu ekspertu grupu darbību pilnīgu lielāku pārredzamību, kā arī izmeklēt visus iespējamos interešu konfliktu gadījumus un ziņot par tiem; uzskata, ka informācija par visām ekspertu grupām ir jāsniedz un to rūpīgs novērtējums jāveic, lai pārliecinātos par to neatkarību nolūkā aizstāvēt sabiedrības intereses un nodrošināt pievienoto vērtību ES politikas veidošanā; uzskata, ka visi ekspertu grupu locekļi ir jāreģistrē pārredzamības reģistrā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkārtoti aicina izveidot centrālu pārredzamības centru visām ES iestādēm un aģentūrām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atbalsta Ombuda apņemšanos uzlabot ES lobēšanas pārredzamību; uzsver, ka ir svarīgi pieņemt atbilstošu leģislatīvo aktu, lai noteiktu, ka ES pārredzamības reģistrs ir obligāts un juridiski saistošs visām ES iestādēm un aģentūrām, kā arī interešu pārstāvjiem, tādējādi nodrošinot lobēšanas pilnīgu pārredzamību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ir svarīgi regulāri atjaunināt un lielā mērā uzlabot ES pārredzamības reģistrā iekļauto datu precizitāti, tostarp juridisko sabiedrību, kuras veic lobēšanu, pienākumu deklarēt visus savus klientus; uzsver, ka jānodrošina sabiedrībai skaidri saprotama un viegli pieejama bezmaksas piekļuve visai informācijai par lobētāju ietekmi; uzskata, ka jānodrošina pilnīga visu interešu pārstāvju finansēšanas pārredzamība; aicina svītrot no pārredzamības reģistra visas organizācijas, kuras neievēro noteikumus attiecībā uz “virpuļdurvju situāciju”; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver Ombuda secinājumus par to, ka ECB priekšsēdētāja turpmāka dalība G30 ir administratīva kļūme, jo tā liek sabiedrībai domāt, ka ECB neatkarība no privātām finanšu interesēm ir apdraudēta; uzsver, ka ECB Valdes locekļiem būtu jāatturas no vienlaicīgas dalības forumos vai citās organizācijās, kurās piedalās ECB uzraudzītu banku vadītāji; ņem vērā Ombuda 2018. gada 15. janvāra ieteikumus par ECB priekšsēdētāja un tās lēmumu pieņemšanas iestāžu locekļu iesaisti G30 un mudina ECB veikt izmaiņas attiecīgajos noteikumos, lai nodrošinātu, ka praksē tiek ieviesti augstākie ētikas un pārskatatbildības standarti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka, īstenojot procedūru Martin Selmayr iecelšanai ģenerālsekretāra amatā, Komisija nav ievērojusi pārredzamības, ētikas un tiesiskuma principus; pauž dziļu nožēlu par Komisijas lēmumu apstiprināt M. Selmayr ģenerālsekretāra amatā, neraugoties uz ES iedzīvotāju plašo un izvērsto kritiku un kaitējumu ES reputācijai kopumā; uzsver, ka M. Selmayr ir jāatkāpjas no ģenerālsekretāra amata, un aicina Komisiju pieņemt jaunu procedūru ģenerālsekretāra iecelšanai, nodrošinot, ka tiek ievēroti augstākie pārredzamības, ētikas un tiesiskuma standarti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Ombudu turpināt darbu saistībā ar ētikas noteikumu uzlabošanu ES iestādēs, lai novērstu ar “virpuļdurvju situāciju” saistītās problēmas un nodrošinātu visas ar šādām situācijām saistītās informācijas pilnīgu pārredzamību, tostarp visu iesaistīto ES ierēdņu vārdu tūlītēju publiskošanu; ar nepacietību gaida Ombuda veikto analīzi par to, kā Komisija īsteno savas pamatnostādnes un ierosinājumus par “virpuļdurvju situāciju” risināšanas uzlabošanu, tostarp iespēju pieņemt tiesību normas, ar ko novērš šādas situācijas un iespējamus ļaunprātīgas rīcības gadījumus un soda par tiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka visās ES iestādēs, aģentūrās un struktūrās ir jāpiemēro stingrāki, skaidrāki un vieglāk attiecināmi morāles un ētikas noteikumi un standarti, lai nodrošinātu pienākuma rīkoties godprātīgi un apdomīgi ievērošanu un novērstu interešu konfliktu ar privāto sektoru; uzskata, ka minētie noteikumi un standarti ir jāpamato ar tiesību aktu; ņem vērā atjaunināto rīcības kodeksu komisāriem, kurš stājās spēkā 2018. gada februārī un ar kuru ieviesa stingrākus nogaidīšanas periodus; tomēr uzskata, ka vajadzētu pagarināt ziņošanas periodu par laikposmu pēc pilnvaru termiņa beigām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka ir steidzami efektīvi jāatjaunina pašreizējais labas administratīvās prakses kodekss, pieņemot saistošu regulu šajā jautājumā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka bijušā Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barroso un pašreizējā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka tikšanās, kas tika reģistrēta kā oficiāla sanāksme ar Goldman Sachs, vēlreiz apliecināja, ka steidzami jāveic spēkā esošo noteikumu un prakses pārskatīšana, lai pastiprinātu prasības par komisāru godprātīgu rīcību gan pilnvaru termiņa laikā, gan pēc tā beigām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkārtoti aicina Komisiju garantēt informācijas par bijušo komisāru nodarbošanos pēc pilnvaru termiņa beigām proaktīvu publiskošanu un pilnīgu pārredzamību; aicina Komisiju nodrošināt ētikas komitejas pilnīgu neatkarību un pārskatatbildību un mudina Ombudu turpināt novērtēt ētikas komitejas locekļu iespējamos interešu konfliktus un ziņot par tiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | apsveic Ombudu saistībā ar stratēģisko izmeklēšanu jautājumā par Padomes likumdošanas procesa pārredzamību (OI/2/2017/TE), tomēr pauž nožēlu, ka Padome nav attiecīgajā termiņā atbildējusi uz viņas secinājumiem; norāda, ka šī problēma diemžēl atkārtojas un par to pastāvīgi liecina arī Ombudam iesniegtās sūdzības; turklāt uzskata, ka šī jautājuma risināšanai ir ļoti liela nozīme Savienības demokrātiskajā dzīvē un iedzīvotāju efektīvas līdzdalības nodrošināšanā visā kontinentā, jo tas kavē īstenot konstitucionālos līgumus un Pamattiesību hartu; šajā sakarā ņem vērā Ombuda secinājumus nesenajā lietā (1272/2017/LP — Padomes atteikums piešķirt publisku piekļuvi tās juridiskā dienesta atzinumam par starpiestāžu līgumu par pārredzamības reģistru), kas liecināja, ka šis jautājums apdraud institucionālā līdzsvara principu un noliedz būtisko patiesas abpusējas sadarbības praksi; norāda, ka nav iespējams uz ad hoc pamata veikt ex post pārbaudi pēc tam, kad pieprasījums ir atteikts; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka jāveic būtiski uzlabojumi noteikumos par interešu konfliktu attiecībā uz īpašajiem padomniekiem; īpaši aicina Komisiju pilnībā īstenot Ombuda ieteikumus šajā sakarā, ievērojot pilnīgu pārredzamību un īstenojot proaktīvu pieeju novērtējumam par īpašo padomnieku iespējamo interešu konfliktu pirms un pēc iecelšanas amatā, kā arī nodrošinot iedzīvotājiem pilnīgu piekļuvi visai attiecīgajai informācijai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē Ombuda pastāvīgo interesi par jautājumiem, kas saistīti ar iestāžu darbiniekiem, un uzsver, ka ir svarīgi mazināt jebkādu diskrimināciju, kas varētu rasties atšķirīga statusa dēļ; atkārtoti norāda uz būtiskajiem Ombuda secinājumiem par neapmaksātu stažēšanos EĀDD ES delegācijās (lieta 454/2014/PMC), kā arī uz ieteikumu, ka EĀDD vajadzētu maksāt stažieriem pienācīgu pabalstu atbilstīgi nediskriminācijas principam; pauž nožēlu, ka arī citas ES iestādes īsteno tādu pašu pretlikumīgu praksi, nemaksājot stažieriem un tādējādi liedzot taisnīgas iespējas jauniešiem vai darbu, kas ir līdzvērtīgs algota darbinieka darbam, līdz ar to jaunajiem profesionāļiem nav pietiekamu līdzekļu sevis uzturēšanai un viņi nesaņem atbilstošu atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem; norāda, ka ar stažiera statusu saistītās nepilnības ir novērojamas arī citās jomās, piemēram, trūkst mehānismu ziņošanai par seksuālu uzmākšanos Savienības aģentūrās; tāpēc aicina Ombudu sākt vispārēju stratēģisku izmeklēšanu par stažieru statusu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina Komisiju nodrošināt tās darba pilnīgu pārredzamību, publicējot tiešsaistē informāciju par visām sanāksmēm ar tabakas lobētājiem vai to juridiskajiem pārstāvjiem, kā arī šo sanāksmju protokolus saskaņā ar PVO Pamatkonvencijas par tabakas kontroli prasībām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mudina Ombudu uzraudzīt ieteikumu īstenošanu attiecībā uz ES valsts amatpersonu saskarsmi ar interešu pārstāvjiem un turpināt uzlabot visu ES iestāžu darbinieku izpratni par šiem ieteikumiem, nodrošinot izglītojošu apmācību, seminārus un saistītus atbalsta pasākumus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž patiesu nožēlu par Komisijas ilgo kavēšanos, īstenojot pārkāpuma procedūras, kas saistītas ar līgumu par darbu uz noteiktu laiku ļaunprātīgu izmantošanu gan privātajā, gan valsts sektorā, un tādējādi sekmējot ļaunprātīgu izmantošanu un darba ņēmēju tiesību pārkāpšanu dalībvalstīs; aicina Ombudu uzraudzīt šo jautājumu, lai efektīvi aizsargātu iedzīvotāju tiesības; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atbalsta Ombuda nozīmi proaktīvas un pārredzamas politikas izstrādē visās ES aģentūrās; mudina Ombudu turpināt visu ES aģentūru uzraudzību, lai nodrošinātu, ka tās atbilst augstākajiem pārredzamības standartiem un nodrošina publisku piekļuvi dokumentiem un informācijai, īpašu uzmanību pievēršot procedūrām un darbībām, kas saistītas ar cilvēku veselības aizsardzību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mudina Ombudu sākt stratēģisku izmeklēšanu, lai novērtētu, vai ES iestādes, biroji un aģentūras, piemēram, Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA), Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) un Eiropas Zāļu aģentūra (EMA), nodrošina, ka zinātnisko pierādījumu vākšana, pārbaude un publicēšana ir pilnībā neatkarīga, pārredzama, objektīva, pareiza un nesaistīta ar interešu konfliktu, un vai ir ieviesta atbilstīga politika un procesuālās garantijas, jo īpaši attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem, glifosātu, pesticīdiem, fitosanitāriem un biocīdiem līdzekļiem un zālēm; šajā sakarā ierosina veikt papildu izmeklēšanu attiecībā uz šo aģentūru zinātnisko komiteju un paneļu sastāvu un pārbaudīt īstenotās atlases procedūras, lai nodrošinātu to pilnīgu neatkarību, un ieviest visstingrākos mehānismus jebkāda iespējama interešu konflikta novēršanai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzinīgi vērtē Ombuda stratēģiskās izmeklēšanas saistībā ar attieksmi pret personām ar invaliditāti saskaņā ar Komisijas kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu un saistībā ar Komisijas tīmekļa vietņu un tiešsaistes rīku pieejamību personām ar invaliditāti; mudina Ombudu darīt visu iespējamo, lai ES administrācija varētu pilnībā un konsekventi īstenot ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atzinīgi vērtē Ombuda apņemšanos īstenot atvērtas un pārredzamas Brexit sarunas; uzsver pozitīvo atbildi, ko Ombuds saņēmis no Padomes un Komisijas un ar ko atzīta pārredzamības būtiskā nozīme; aicina Apvienotās Karalistes valdību pildīt šo apņemšanos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mudina Ombudu turpināt sadarbību ar valstu ombudiem Eiropas ombudu tīklā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Eiropas valstu ombudu tīklu modrāk uzraudzīt to, lai valstu iestādes nekavējoties rīkotos gadījumos, kad tiek konstatēta policijas darbinieku vardarbība, rasisms un antisemītisms attiecībā uz cilvēktiesībām un demokrātisku pārvaldību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Ombuda birojam piešķirt lielākus finanšu resursus un cilvēkresursus, lai tas varētu veikt pašreizējos un turpmākos darba uzdevumus un tādējādi pildīt savu svarīgo pienākumu — vairot labas pārvaldības praksi Eiropas Savienībā, jo šis pakalpojums ir ļoti svarīgs Savienības iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē Eiropas ombudu tīkla ikgadējo konferenci, kas notika 2017. gada 19. jūnijā un kurā uzmanība tika pievērsta iedzīvotāju tiesībām, kas tiek zaudētas saistībā ar Brexit un populisma pieaugumu Eiropā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzinīgi vērtē Ombuda balvu par labu pārvaldību, ar ko atzīst ES civildienesta centienus rast inovatīvus veidus iedzīvotājiem draudzīgas politikas īstenošanai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkārtoti pauž gatavību atjaunināt Eiropas Ombuda statūtus (3), kā arī attiecīgi visas saistītās acquis daļas, lai pielāgotu to funkcijas ES iedzīvotāju pašreizējām vajadzībām un gaidām attiecībā uz labu pārvaldību; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver vajadzību uzlabot sociālo dialogu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka, ņemot vērā pašreizējās ekonomiskās grūtības, īpaši svarīga ir pilsoņu un iestāžu savstarpējā uzticēšanās; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka Ombudam ir jāizmeklē interešu konflikts starp Komisijas dalību trijotnē un tās pienākumu uzraudzīt Līgumu un acquis izpildi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina Ombudu nodrošināt, ka Komisija palīdzēs izveidot infrastruktūru ECI vajadzībām, sniedzot juridiskas konsultācijas un nodrošinot tiesisko regulējumu, kas aizsargā ECI dalībniekus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ombudam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī to ombudiem vai līdzīgām kompetentajām struktūrām. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  OV L 113, 4.5.1994., 15. lpp.

(2)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. aprīļa lēmums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta Lēmumam, ar kuru groza Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (OV C 259 E, 29.10.2009., 116. lpp.).

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/169 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/169

---

P8_TA(2018)0532

Lūgumrakstu komitejas 2017. gada apspriežu rezultāti

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem 2017. gadā (2018/2104(INI))

(2020/C 388/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 10. un 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 10. un 11. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24. un 227. pantu, kuri atspoguļo nozīmīgumu, kādu Līgumi piešķir ES pilsoņu un iedzīvotāju tiesībām paust savas bažas Parlamentā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24. un 227. pantu, kuri atspoguļo nozīmīgumu, kādu Līgumi piešķir ES pilsoņu un iedzīvotāju tiesībām paust savas bažas Parlamentā,

| — | ņemot vērā LESD 228. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 228. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantu par tiesībām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantu par tiesībām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam,

| — | ņemot vērā LESD noteikumus, kas attiecas uz pienākumu neizpildes procedūru, jo īpaši Līguma 258. un 260. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD noteikumus, kas attiecas uz pienākumu neizpildes procedūru, jo īpaši Līguma 258. un 260. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52., 215. un 216. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52., 215. un 216. pantu,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A8-0404/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A8-0404/2018),

| A. | tā kā 2017. gadā tika saņemts 1 271 lūgumraksts salīdzinājumā ar 1 569 lūgumrakstiem 2016. gadā, no kuriem 776 lūgumraksti (60,2 %) tika atzīti par pieņemamiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2017. gadā tika saņemts 1 271 lūgumraksts salīdzinājumā ar 1 569 lūgumrakstiem 2016. gadā, no kuriem 776 lūgumraksti (60,2 %) tika atzīti par pieņemamiem;

| B. | tā kā 2017. gadā vienu vai vairākus lūgumrakstus atbalstīja 15 540 Parlamenta Lūgumrakstu portāla lietotāji salīdzinājumā ar 902 lietotājiem 2015. gadā un 6 132 lietotājiem 2016. gadā; tā kā kopējais lūgumrakstu atbalstu skaits bija 21 955 salīdzinājumā ar 18 810 atbalsta klikšķiem 2016. gadā un 1 329 klikšķiem 2015. gadā; tā kā šī jaunā veida sabiedrības līdzdalība iesniegtajos lūgumrakstos tiek uzskatīta par pieaugošu parādību, kas jāņem vērā; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2017. gadā vienu vai vairākus lūgumrakstus atbalstīja 15 540 Parlamenta Lūgumrakstu portāla lietotāji salīdzinājumā ar 902 lietotājiem 2015. gadā un 6 132 lietotājiem 2016. gadā; tā kā kopējais lūgumrakstu atbalstu skaits bija 21 955 salīdzinājumā ar 18 810 atbalsta klikšķiem 2016. gadā un 1 329 klikšķiem 2015. gadā; tā kā šī jaunā veida sabiedrības līdzdalība iesniegtajos lūgumrakstos tiek uzskatīta par pieaugošu parādību, kas jāņem vērā;

| C. | tā kā gandrīz 250 identiski vai ļoti līdzīgi 2017. gadā iesniegti lūgumraksti par trim dažādiem tematiem tika izskatīti kopā, grupējot tos pa tematiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā gandrīz 250 identiski vai ļoti līdzīgi 2017. gadā iesniegti lūgumraksti par trim dažādiem tematiem tika izskatīti kopā, grupējot tos pa tematiem;

| D. | tā kā no 2017. gadā iesniegtajiem lūgumrakstiem 67 lūgumrakstus kopīgi bija parakstījis viens vai vairāki iedzīvotāji, 25 lūgumrakstus bija parakstījuši vairāk nekā 100 iedzīvotāju, 10 lūgumrakstus — vairāk nekā 10 000 iedzīvotāju un divus lūgumrakstus — vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju; |
| --- | --- |

D.

tā kā no 2017. gadā iesniegtajiem lūgumrakstiem 67 lūgumrakstus kopīgi bija parakstījis viens vai vairāki iedzīvotāji, 25 lūgumrakstus bija parakstījuši vairāk nekā 100 iedzīvotāju, 10 lūgumrakstus — vairāk nekā 10 000 iedzīvotāju un divus lūgumrakstus — vairāk nekā 100 000 iedzīvotāju;

| E. | tā kā saņemto lūgumrakstu skaits nav pārāk liels salīdzinājumā ar ES kopējo iedzīvotāju skaitu; tā kā tas var liecināt par to, ka liela daļa ES pilsoņu un iedzīvotāju zināšanu trūkuma dēļ neizmanto tiesības iesniegt lūgumrakstu, ņemot vērā daudzās potenciālās bažas vai gaidas dažādās Savienības darbības jomās; tā kā ir jādara vairāk, lai popularizētu tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

E.

tā kā saņemto lūgumrakstu skaits nav pārāk liels salīdzinājumā ar ES kopējo iedzīvotāju skaitu; tā kā tas var liecināt par to, ka liela daļa ES pilsoņu un iedzīvotāju zināšanu trūkuma dēļ neizmanto tiesības iesniegt lūgumrakstu, ņemot vērā daudzās potenciālās bažas vai gaidas dažādās Savienības darbības jomās; tā kā ir jādara vairāk, lai popularizētu tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam;

| F. | tā kā tikai neliela daļa ES pilsoņu un iedzīvotāju ir informēti par tiesībām iesniegt lūgumrakstu, un tas apstiprina vajadzību darīt vairāk un īstenot piemērotus pasākumus, lai palielinātu sabiedrības informētību un panāktu ievērojamus uzlabojumus attiecībā uz šo tiesību izmantojumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā tikai neliela daļa ES pilsoņu un iedzīvotāju ir informēti par tiesībām iesniegt lūgumrakstu, un tas apstiprina vajadzību darīt vairāk un īstenot piemērotus pasākumus, lai palielinātu sabiedrības informētību un panāktu ievērojamus uzlabojumus attiecībā uz šo tiesību izmantojumu;

| G. | tā kā lūgumrakstu pieņemamības kritēriji saskaņā ar LESD 227. pantu un Eiropas Parlamenta Reglamenta 215. pantu nosaka, ka lūgumrakstiem ir jāatbilst oficiāliem pieņemamības nosacījumiem, proti, lūgumraksta tematam ir jāattiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un tieši jāskar lūgumraksta iesniedzējs, kam jābūt Eiropas Savienības pilsonim vai iedzīvotājam; tā kā 495 lūgumraksti tika atzīti par nepieņemamiem, jo tie neatbilda pieņemamības nosacījumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā lūgumrakstu pieņemamības kritēriji saskaņā ar LESD 227. pantu un Eiropas Parlamenta Reglamenta 215. pantu nosaka, ka lūgumrakstiem ir jāatbilst oficiāliem pieņemamības nosacījumiem, proti, lūgumraksta tematam ir jāattiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un tieši jāskar lūgumraksta iesniedzējs, kam jābūt Eiropas Savienības pilsonim vai iedzīvotājam; tā kā 495 lūgumraksti tika atzīti par nepieņemamiem, jo tie neatbilda pieņemamības nosacījumiem;

| H. | tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu Parlamentam nodrošina ES pilsoņiem un iedzīvotājiem iespēju formāli vērsties pie to tieši ievēlētajiem pārstāvjiem; tā kā tiesībām iesniegt lūgumrakstu ir jābūt ES pilsoņu un iedzīvotāju aktīvas līdzdalības ES darbības jomās izšķiroši svarīgam elementam un tādēļ šīs tiesības būtu pēc iespējas efektīvāk jāveicina; tā kā pilnīgs tiesību iesniegt lūgumrakstu izmantojums ir saistīts ar vajadzību ES iestādēm un dalībvalstīm panākt drīzu un efektīvu lūgumrakstu iesniedzēju izklāstīto problēmu risinājumu, nodrošinot šo viņu pamattiesību pilnīgu aizsardzību; |
| --- | --- |

H.

tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu Parlamentam nodrošina ES pilsoņiem un iedzīvotājiem iespēju formāli vērsties pie to tieši ievēlētajiem pārstāvjiem; tā kā tiesībām iesniegt lūgumrakstu ir jābūt ES pilsoņu un iedzīvotāju aktīvas līdzdalības ES darbības jomās izšķiroši svarīgam elementam un tādēļ šīs tiesības būtu pēc iespējas efektīvāk jāveicina; tā kā pilnīgs tiesību iesniegt lūgumrakstu izmantojums ir saistīts ar vajadzību ES iestādēm un dalībvalstīm panākt drīzu un efektīvu lūgumrakstu iesniedzēju izklāstīto problēmu risinājumu, nodrošinot šo viņu pamattiesību pilnīgu aizsardzību;

| I. | tā kā Eiropas Parlaments jau ilgu laiku ir bijis starptautiskā lūgumrakstu iesniegšanas procesa izveides priekšgalā un tam joprojām ir Eiropā visatvērtākā un pārredzamākā sistēma, kas nodrošina lūgumrakstu iesniedzēju pilnīgu līdzdalību Parlamenta darbībās; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Parlaments jau ilgu laiku ir bijis starptautiskā lūgumrakstu iesniegšanas procesa izveides priekšgalā un tam joprojām ir Eiropā visatvērtākā un pārredzamākā sistēma, kas nodrošina lūgumrakstu iesniedzēju pilnīgu līdzdalību Parlamenta darbībās;

| J. | tā kā aktīva līdzdalība ir iespējama, vienīgi balstoties demokrātiskos un pārredzamos procesos, kas ļauj Parlamentam un Lūgumrakstu komitejai padarīt tās darbu pieejamāku pilsoņiem un jēgpilnāku; tā kā šajā nolūkā pastāvīgi ir jāuzlabo savstarpējā saikne ar lūgumrakstu iesniedzējiem, cita starpā ieviešot jaunus tehnoloģiskus risinājumus un gūstot no tiem labumu, kā arī jāsadarbojas ar citiem iesaistītajiem pilsoņiem un iedzīvotājiem, piemēram, lūgumrakstu atbalstītājiem, izmantojot lūgumrakstu interneta portālu; |
| --- | --- |

J.

tā kā aktīva līdzdalība ir iespējama, vienīgi balstoties demokrātiskos un pārredzamos procesos, kas ļauj Parlamentam un Lūgumrakstu komitejai padarīt tās darbu pieejamāku pilsoņiem un jēgpilnāku; tā kā šajā nolūkā pastāvīgi ir jāuzlabo savstarpējā saikne ar lūgumrakstu iesniedzējiem, cita starpā ieviešot jaunus tehnoloģiskus risinājumus un gūstot no tiem labumu, kā arī jāsadarbojas ar citiem iesaistītajiem pilsoņiem un iedzīvotājiem, piemēram, lūgumrakstu atbalstītājiem, izmantojot lūgumrakstu interneta portālu;

| K. | tā kā lūgumraksti ir noderīgs informācijas līdzeklis, lai atklātu ES tiesību aktu pārkāpumus, kā arī šo tiesību aktu nepilnības, nekonsekvenci un iespējamos trūkumus, un lai nodrošinātu augstākos sociālā taisnīguma standartus un pilnībā aizsargātu visu pilsoņu pamattiesības; tā kā lūgumraksti ļauj Parlamentam un pārējām ES iestādēm novērtēt ES tiesību aktu transponēšanu un piemērošanu, kā arī to nepareizas īstenošanas faktisko ietekmi uz ES pilsoņiem un iedzīvotājiem; tā kā lūgumraksti var arī sniegt ieskatu par normatīvo noteikumu trūkumu darbības jomās, kurās ES varētu veikt likumdošanas funkciju; |
| --- | --- |

K.

tā kā lūgumraksti ir noderīgs informācijas līdzeklis, lai atklātu ES tiesību aktu pārkāpumus, kā arī šo tiesību aktu nepilnības, nekonsekvenci un iespējamos trūkumus, un lai nodrošinātu augstākos sociālā taisnīguma standartus un pilnībā aizsargātu visu pilsoņu pamattiesības; tā kā lūgumraksti ļauj Parlamentam un pārējām ES iestādēm novērtēt ES tiesību aktu transponēšanu un piemērošanu, kā arī to nepareizas īstenošanas faktisko ietekmi uz ES pilsoņiem un iedzīvotājiem; tā kā lūgumraksti var arī sniegt ieskatu par normatīvo noteikumu trūkumu darbības jomās, kurās ES varētu veikt likumdošanas funkciju;

| L. | tā kā lūgumraksti ir papildu garantija ES pilsoņiem un iedzīvotājiem salīdzinājumā ar sūdzību iesniegšanu tieši Komisijai, jo lūgumraksti šajā procesā iesaista Parlamentu un ļauj labāk pārbaudīt Komisijas veikto izmeklēšanas pienākumu izpildi, kā arī nodrošina pārredzamas diskusijas šajā jautājumā, turklāt šajā procesā iesaistās lūgumrakstu iesniedzēji, Eiropas Parlamenta deputāti un Komisija, kā arī vajadzības gadījumā citas attiecīgās iestādes; |
| --- | --- |

L.

tā kā lūgumraksti ir papildu garantija ES pilsoņiem un iedzīvotājiem salīdzinājumā ar sūdzību iesniegšanu tieši Komisijai, jo lūgumraksti šajā procesā iesaista Parlamentu un ļauj labāk pārbaudīt Komisijas veikto izmeklēšanas pienākumu izpildi, kā arī nodrošina pārredzamas diskusijas šajā jautājumā, turklāt šajā procesā iesaistās lūgumrakstu iesniedzēji, Eiropas Parlamenta deputāti un Komisija, kā arī vajadzības gadījumā citas attiecīgās iestādes;

| M. | tā kā lūgumraksti nereti sniedz noderīgu informāciju citām parlamentārajām komitejām par dažādām ES politikas jomām, tostarp saistībā ar komiteju likumdošanas darbībām; tā kā tiek sagaidīts, ka savukārt komitejas, kuru kompetencē ir attiecīgie lūgumrakstu jautājumi, sniegs savas speciālās zināšanas, lai lūgumrakstu pienācīgi izskatītu, tādējādi dodot iespēju Parlamentam pašam sniegt jēgpilnu atbildi; tā kā Parlaments kopumā atbild par to, lai pamattiesības iesniegt lūgumrakstu tiktu īstenotas, pienācīgi izskatot lūgumrakstus; |
| --- | --- |

M.

tā kā lūgumraksti nereti sniedz noderīgu informāciju citām parlamentārajām komitejām par dažādām ES politikas jomām, tostarp saistībā ar komiteju likumdošanas darbībām; tā kā tiek sagaidīts, ka savukārt komitejas, kuru kompetencē ir attiecīgie lūgumrakstu jautājumi, sniegs savas speciālās zināšanas, lai lūgumrakstu pienācīgi izskatītu, tādējādi dodot iespēju Parlamentam pašam sniegt jēgpilnu atbildi; tā kā Parlaments kopumā atbild par to, lai pamattiesības iesniegt lūgumrakstu tiktu īstenotas, pienācīgi izskatot lūgumrakstus;

| N. | tā kā katrs lūgumraksts būtu rūpīgi jāizvērtē un jāizskata; tā kā lūgumraksta iesniedzējam ir tiesības saprātīgā laikposmā saņemt informāciju par Lūgumrakstu komitejas pieņemto lēmumu par pieņemamību, turklāt komitejai katrs lūgumraksts ir rūpīgi jāizskata; |
| --- | --- |

N.

tā kā katrs lūgumraksts būtu rūpīgi jāizvērtē un jāizskata; tā kā lūgumraksta iesniedzējam ir tiesības saprātīgā laikposmā saņemt informāciju par Lūgumrakstu komitejas pieņemto lēmumu par pieņemamību, turklāt komitejai katrs lūgumraksts ir rūpīgi jāizskata;

| O. | tā kā ievērojams skaits lūgumrakstu tiek apspriesti publiski Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs; tā kā lūgumraksta iesniedzējiem ir tiesības iepazīstināt ar savu lūgumrakstu un viņi bieži vien pilnībā piedalās apspriešanā, tādējādi sniedzot aktīvu ieguldījumu komitejas darbā; tā kā 2017. gadā 248 lūgumraksti tika apspriesti Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs, kurās piedalījās 208 lūgumrakstu iesniedzēji, bet 59 lūgumrakstu iesniedzēji aktīvi iesaistījās uzstājoties; |
| --- | --- |

O.

tā kā ievērojams skaits lūgumrakstu tiek apspriesti publiski Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs; tā kā lūgumraksta iesniedzējiem ir tiesības iepazīstināt ar savu lūgumrakstu un viņi bieži vien pilnībā piedalās apspriešanā, tādējādi sniedzot aktīvu ieguldījumu komitejas darbā; tā kā 2017. gadā 248 lūgumraksti tika apspriesti Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs, kurās piedalījās 208 lūgumrakstu iesniedzēji, bet 59 lūgumrakstu iesniedzēji aktīvi iesaistījās uzstājoties;

| P. | tā kā pilsoņu un iedzīvotāju sniegtā informācija lūgumrakstos un komitejas sanāksmēs, kuru papildina Komisijas, dalībvalstu vai citu struktūru sniegtā ekspertīze, ir nozīmīga komitejas darbā; tā kā — lai izvairītos no jebkādas sociālekonomiskas diskriminācijas, lūgumrakstu iesniedzējiem, kuru lūgumraksti tiek apspriesti atklātā komitejas sanāksmē un kuri ir gatavi piedalīties apspriešanā, vajadzētu būt tiesīgiem, ievērojot saprātīgus ierobežojumus, saņemt saistīto izmaksu atlīdzību; |
| --- | --- |

P.

tā kā pilsoņu un iedzīvotāju sniegtā informācija lūgumrakstos un komitejas sanāksmēs, kuru papildina Komisijas, dalībvalstu vai citu struktūru sniegtā ekspertīze, ir nozīmīga komitejas darbā; tā kā — lai izvairītos no jebkādas sociālekonomiskas diskriminācijas, lūgumrakstu iesniedzējiem, kuru lūgumraksti tiek apspriesti atklātā komitejas sanāksmē un kuri ir gatavi piedalīties apspriešanā, vajadzētu būt tiesīgiem, ievērojot saprātīgus ierobežojumus, saņemt saistīto izmaksu atlīdzību;

| Q. | tā kā 2017. gadā lūgumrakstos visbiežāk tika paustas bažas par vides jautājumiem (sevišķi jautājumiem saistībā ar ūdens resursu un atkritumu apsaimniekošanu un vides aizsardzību), pamattiesībām (it īpaši balsstiesībām un bērnu tiesībām), bērnu nolaupīšanas jautājumiem, personu brīvu pārvietošanos, sociālajām lietām (darba apstākļiem), dažādiem diskriminācijas veidiem un imigrāciju, kā arī daudzām citām darbības jomām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2017. gadā lūgumrakstos visbiežāk tika paustas bažas par vides jautājumiem (sevišķi jautājumiem saistībā ar ūdens resursu un atkritumu apsaimniekošanu un vides aizsardzību), pamattiesībām (it īpaši balsstiesībām un bērnu tiesībām), bērnu nolaupīšanas jautājumiem, personu brīvu pārvietošanos, sociālajām lietām (darba apstākļiem), dažādiem diskriminācijas veidiem un imigrāciju, kā arī daudzām citām darbības jomām;

| R. | tā kā Parlamenta Reglamenta pārskatīšanas rezultātā būtu jāuzlabojas lūgumrakstu iesniegšanas procedūrai un attiecīgajiem noteikumiem būtu jāoptimizē Lūgumrakstu komitejas spēja izskatīt iedzīvotāju problēmas, tādējādi nodrošinot tiesību iesniegt lūgumrakstu pilnīgu aizsardzību un efektīvāku īstenošanu; |
| --- | --- |

R.

tā kā Parlamenta Reglamenta pārskatīšanas rezultātā būtu jāuzlabojas lūgumrakstu iesniegšanas procedūrai un attiecīgajiem noteikumiem būtu jāoptimizē Lūgumrakstu komitejas spēja izskatīt iedzīvotāju problēmas, tādējādi nodrošinot tiesību iesniegt lūgumrakstu pilnīgu aizsardzību un efektīvāku īstenošanu;

| S. | tā kā 69,1 % saņemto lūgumrakstu (878 lūgumraksti) 2017. gadā tika iesniegti, izmantojot Parlamenta Lūgumrakstu portālu, salīdzinājumā ar 68 % (1 067 lūgumraksti) 2016. gadā; tā kā šā formāta dominance un paredzamais pieaugums laika gaitā ļautu ātrāk sākt attiecīgo lūgumrakstu izskatīšanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā 69,1 % saņemto lūgumrakstu (878 lūgumraksti) 2017. gadā tika iesniegti, izmantojot Parlamenta Lūgumrakstu portālu, salīdzinājumā ar 68 % (1 067 lūgumraksti) 2016. gadā; tā kā šā formāta dominance un paredzamais pieaugums laika gaitā ļautu ātrāk sākt attiecīgo lūgumrakstu izskatīšanu;

| T. | tā kā lūgumrakstu kopsavilkumus tagad var augšupielādēt portālā ātrāk — aptuveni vienu nedēļu pēc tam, kad Lūgumrakstu komiteja ir pieņēmusi lēmumu par pieņemamību; tā kā 2017. gada beigās tika ieviesta sanāksmju darba kārtību, protokolu un Komisijas atbilžu par lūgumrakstiem automātiska augšupielāde, kas nodrošina šo dokumentu publisku pieejamību un uzlabo Lūgumrakstu komitejas darba pārredzamību; tā kā visas šīs darbības atspoguļo Parlamenta apņemšanos censties nodrošināt interaktīvāku pieredzi un reāllaika saziņu ar lūgumrakstu iesniedzējiem; tā kā tika pārskatīti bieži uzdoto jautājumu (BUJ) un paziņojumu par personas datu aizsardzību iestatījumi, lai ņemtu vērā izmaiņas Reglamentā paredzētajos konfidencialitātes noteikumos; tā kā ir veikti arī tehniski uzlabojumi, tostarp vēl vairāk pilnveidota meklēšanas funkcija un izveidota lapa “Vispirms izlasiet šo informāciju!”, ar ko jāiepazīstas pirms lūgumraksta iesniegšanas un kurā sniegta informācija un ieteikumi lūgumrakstu iesniedzējiem; tā kā ir veiksmīgi apstrādāts liels skaits individuāla atbalsta pieprasījumu; |
| --- | --- |

T.

tā kā lūgumrakstu kopsavilkumus tagad var augšupielādēt portālā ātrāk — aptuveni vienu nedēļu pēc tam, kad Lūgumrakstu komiteja ir pieņēmusi lēmumu par pieņemamību; tā kā 2017. gada beigās tika ieviesta sanāksmju darba kārtību, protokolu un Komisijas atbilžu par lūgumrakstiem automātiska augšupielāde, kas nodrošina šo dokumentu publisku pieejamību un uzlabo Lūgumrakstu komitejas darba pārredzamību; tā kā visas šīs darbības atspoguļo Parlamenta apņemšanos censties nodrošināt interaktīvāku pieredzi un reāllaika saziņu ar lūgumrakstu iesniedzējiem; tā kā tika pārskatīti bieži uzdoto jautājumu (BUJ) un paziņojumu par personas datu aizsardzību iestatījumi, lai ņemtu vērā izmaiņas Reglamentā paredzētajos konfidencialitātes noteikumos; tā kā ir veikti arī tehniski uzlabojumi, tostarp vēl vairāk pilnveidota meklēšanas funkcija un izveidota lapa “Vispirms izlasiet šo informāciju!”, ar ko jāiepazīstas pirms lūgumraksta iesniegšanas un kurā sniegta informācija un ieteikumi lūgumrakstu iesniedzējiem; tā kā ir veiksmīgi apstrādāts liels skaits individuāla atbalsta pieprasījumu;

| U. | tā kā Lūgumrakstu komiteja uzskata, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI) ir svarīgs tiešās un līdzdalības demokrātijas instruments, kam — ja to uztver nopietni — būtu jāļauj pilsoņiem aktīvi iesaistīties Eiropas politikas virzienu un tiesību aktu veidošanā; |
| --- | --- |

U.

tā kā Lūgumrakstu komiteja uzskata, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI) ir svarīgs tiešās un līdzdalības demokrātijas instruments, kam — ja to uztver nopietni — būtu jāļauj pilsoņiem aktīvi iesaistīties Eiropas politikas virzienu un tiesību aktu veidošanā;

| V. | tā kā 2017. gadā tika veikti četri faktu konstatēšanas braucieni saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 216.a pantu: uz Zviedriju saistībā ar grūtībām, kas rodas ES pilsoņiem, cenšoties iegūt identifikācijas numuru, kas vajadzīgs, lai piekļūtu lielākajai daļai pakalpojumu, kuri tiem vajadzīgi, īslaicīgi pārceļoties uz Zviedriju; uz Spāniju saistībā ar lūgumrakstiem, kuros izvirzītas apsūdzības par jaundzimušo zādzībām no slimnīcām Franko diktatūras laikā un pēc tās; uz Taranto (Itālija) saistībā ar vietējās tēraudliešanas un naftas pārstādes rūpnīcu ietekmi uz vidi un to, kā šīs rūpnīcas rada gaisa, zemes un ūdens piesārņojumu; kā arī uz Larnaku (Kipra) saistībā ar jaunas pilsētā uzbūvētas rūpnieciskās ostas ietekmi uz vidi un veselību; |
| --- | --- |

V.

tā kā 2017. gadā tika veikti četri faktu konstatēšanas braucieni saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 216.a pantu: uz Zviedriju saistībā ar grūtībām, kas rodas ES pilsoņiem, cenšoties iegūt identifikācijas numuru, kas vajadzīgs, lai piekļūtu lielākajai daļai pakalpojumu, kuri tiem vajadzīgi, īslaicīgi pārceļoties uz Zviedriju; uz Spāniju saistībā ar lūgumrakstiem, kuros izvirzītas apsūdzības par jaundzimušo zādzībām no slimnīcām Franko diktatūras laikā un pēc tās; uz Taranto (Itālija) saistībā ar vietējās tēraudliešanas un naftas pārstādes rūpnīcu ietekmi uz vidi un to, kā šīs rūpnīcas rada gaisa, zemes un ūdens piesārņojumu; kā arī uz Larnaku (Kipra) saistībā ar jaunas pilsētā uzbūvētas rūpnieciskās ostas ietekmi uz vidi un veselību;

| W. | tā kā saskaņā ar Reglamentu Lūgumrakstu komiteja ir atbildīga par attiecībām ar Eiropas Ombudu, kurš izmeklē sūdzības par Eiropas Savienības iestāžu un struktūru administratīvām kļūmēm; tā kā Eiropas ombude Emily O’Reilly2017. gada 30. maija sanāksmē iepazīstināja Lūgumrakstu komiteju ar 2016. gada ziņojumu un tā kā Lūgumrakstu komitejas gada ziņojums savukārt daļēji balstās ombuda gada ziņojumā vai uz Parlamentam iesniegtajiem īpašajiem ziņojumiem, no kuriem jaunākais ir par Padomes lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību; |
| --- | --- |

W.

tā kā saskaņā ar Reglamentu Lūgumrakstu komiteja ir atbildīga par attiecībām ar Eiropas Ombudu, kurš izmeklē sūdzības par Eiropas Savienības iestāžu un struktūru administratīvām kļūmēm; tā kā Eiropas ombude Emily O’Reilly2017. gada 30. maija sanāksmē iepazīstināja Lūgumrakstu komiteju ar 2016. gada ziņojumu un tā kā Lūgumrakstu komitejas gada ziņojums savukārt daļēji balstās ombuda gada ziņojumā vai uz Parlamentam iesniegtajiem īpašajiem ziņojumiem, no kuriem jaunākais ir par Padomes lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību;

| X. | tā kā Lūgumrakstu komiteja ir Eiropas ombudu tīkla locekle, kurā ietilpst arī Eiropas Ombuds, valsts un reģionālie ombudi un līdzīgas ES dalībvalstu, kandidātvalstu un citu Eiropas Ekonomikas zonas valstu struktūras un kurš tiecas sekmēt apmaiņu ar informāciju par ES tiesību aktiem un politiku un dalīties ar labāko praksi, |
| --- | --- |

X.

tā kā Lūgumrakstu komiteja ir Eiropas ombudu tīkla locekle, kurā ietilpst arī Eiropas Ombuds, valsts un reģionālie ombudi un līdzīgas ES dalībvalstu, kandidātvalstu un citu Eiropas Ekonomikas zonas valstu struktūras un kurš tiecas sekmēt apmaiņu ar informāciju par ES tiesību aktiem un politiku un dalīties ar labāko praksi,

| 1. | vērš uzmanību uz Lūgumrakstu komitejas kā tilta starp ES pilsoņiem un iedzīvotājiem un ES iestādēm būtisko nozīmi, kas dod iespēju ES pilsoņiem un iedzīvotājiem formāli brīdināt Parlamentu par ES tiesību aktu nepareizas piemērošanas gadījumiem un paust savas bažas un ierosmes viņu ievēlētajiem pārstāvjiem, tādējādi nodrošinot lūgumrakstu iesniedzēju lūgumu savlaicīgi izskatīšanu un izpildi, ja tas ir iespējams; norāda, ka veidam, kādā tiek izskatīti lūgumrakstos ietvertie jautājumi, ir būtiska ietekme uz pilsoņiem attiecībā uz to, vai ES tiesību aktos noteiktās tiesības iesniegt lūgumrakstu tiek efektīvi ievērotas, un attiecībā uz viņu uzskatiem par Eiropas iestādēm; atgādina Komisijai, ka lūgumraksti ir unikāls līdzeklis, ar ko apzināt situācijas, kurās ES tiesību akti netiek pildīti, un šādas situācijas izmeklēt, īstenojot Eiropas Parlamenta politisko kontroli; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka lūgumraksti vienlaikus dod gan iespēju, gan arī uzdevumu Parlamentam un citām ES iestādēm veidot tiešu dialogu ar ES pilsoņiem un iedzīvotājiem, it īpaši, ja viņus skar ES tiesību aktu piemērošana un viņiem ir nepieciešams efektīvs un lietderīgs tiesiskās aizsardzības mehānisms; uzsver, ka ES iestādēm un dalībvalstīm savu kompetenču robežās ir jādara viss iespējamais, lai lūgumrakstu iesniedzēju izklāstītajām problēmām rastu drīzu un efektīvu risinājumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, cik būtiski ir palielināt informētību, rīkojot pastāvīgas publiskas debates un sniedzot plašāku informāciju par faktiskajām ES kompetences jomām, ES darbību un nepieciešamību veikt uzlabojumus nākotnē, lai nodrošinātu pilsoņu un iedzīvotāju pienācīgu informēšanu par lēmumu pieņemšanas līmeņiem, lai viņus arī iesaistītu diskusijās par iespējamām reformām un novērstu dažu bezatbildīgu dalībvalstu īstenoto principu visā vainot Briseli; uzskata, ka plašākas publiskās debates par ES, kā arī labāka informēšana un izglītošana, un stingrs darba atspoguļojums plašsaziņas līdzekļos samazinātu par nepieņemamiem atzītu lūgumrakstu skaitu, jo pilsoņi un iedzīvotāji būtu labāk informēti par ES kompetences jomām; norāda, ka nepieņemama lūgumraksta tematam var būt liela nozīme politikas veidošanā, pat ja tas neietilpst komitejas darbības jomā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ir jāuzlabo Komisijas un citu ES iestāžu sadarbība ar dalībvalstu iestādēm valsts, reģionālā un vietējā līmenī, nodrošinot to ES noteikumu pieņemšanu un īstenošanu, kuru mērķis ir panākt augstākos sociālā taisnīguma standartus un pilnībā aizsargāt visu pilsoņu ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības; uzsver, ka komitejas sanāksmēs aktīvāk jāsadarbojas ar dalībvalstu pārstāvjiem un ātrāk jāizpilda komitejas nosūtītie pieprasījumi; tādēļ aicina visas iestādes, kuras valstu un Eiropas līmenī iesaistītas lūgumrakstu izskatīšanā un tajos izklāstīto problēmu risināšanā, paust stingru apņēmību izvirzīt to par prioritāti; vēlreiz norāda, ka uz daudziem lūgumrakstiem Komisija sniegusi virspusēju atbildi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Komisiju pienācīgi izmantot savas pilnvaras, kas izriet no Līgumu ievērošanas uzraudzītājas statusa, jo šādam uzdevumam ir ārkārtīgi svarīga nozīme ES darbībā attiecībā uz iedzīvotājiem un Eiropas likumdevējiem; prasa laikus piemērot pienākumu neizpildes procedūras, lai nekavējoties izbeigtu situācijas, kurās ES tiesību akti netiek ņemti vērā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārto, ka sadarbībai ar citām parlamentārajām komitejām ir ļoti būtiska nozīme, lai vispusīgi izskatītu lūgumrakstus; norāda, ka 2017. gadā 18 lūgumraksti tika nosūtīti citām parlamentārajām komitejām, lai tās sniegtu atzinumu, un 357 lūgumraksti — lai tās sniegtu informāciju; atzinīgi vērtē to, ka parlamentārās komitejas sniedza 21 atzinumu par lūgumrakstiem; mudina uzturēt dialogu starp dažādām Parlamenta komitejām, lai pienācīgu uzmanību pievērstu problēmām, par kurām informē Savienības iedzīvotāji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda uz lūgumrakstu tīkla darbības uzsākšanas pasākumu 2017. gada 21. martā, kuru apmeklēja visu parlamentāro komiteju locekļi un kura laikā klātesošie tika iepazīstināti ar tīkla darbības pamatnostādnēm un mērķi, kā arī dalībnieku funkcijām; pauž pārliecību, ka lūgumrakstu tīkls, ja to lieto nopietni, ir noderīgs instruments, lai efektīvāk veiktu ar lūgumrakstiem saistītos turpmākos pasākumus parlamentārajā un likumdošanas darbā; uzsver tīkla nozīmi deputātu izpratnes veidošanā par pilsoņu bažām, kas paustas Parlamentam iesniegtajos lūgumrakstos, kā arī iespējamo procesuālo uzlabojumu apspriešanā un apmaiņā ar labāko praksi; uzsver, ka ciešāka saziņa starp komitejām var padarīt efektīvāku uzklausīšanas plānošanu, kā arī uzlabot parlamentāros pētījumus par līdzīgiem jautājumiem; ar nepacietību gaida, kad Parlamenta C politikas departaments publicēs pētījumu par dažādo komiteju pašreizējo sadarbību ar Lūgumrakstu komiteju; uzsver, ka ciešākai sadarbībai ar parlamentārajām komitejām, risinot lūgumrakstu iesniedzēju ierosinātos jautājumus, vajadzētu dot iespēju Parlamentam labāk un individuālāk sekot lūgumrakstu izskatīšanas gaitai un ātrāk un efektīvāk reaģēt uz pilsoņu paustajām bažām, nodrošinot pievienoto vērtību ES pilsoņu un iedzīvotāju dzīvē, kā arī Parlamenta darbībā un Eiropā kopumā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver to lūgumrakstu nozīmīgo devumu, ko pirms Brexit sarunām iesniedza pilsoņi un iedzīvotāji, kurus skar šīs norises; norāda uz kopīgo atklāto uzklausīšanu, ko 2017. gada 11. maijā rīkoja Lūgumrakstu komiteja, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja (LIBE), Konstitucionālo jautājumu komiteja (AFCO) un Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja (EMPL) par pilsoņu un iedzīvotāju tiesībām pēc Brexit, lai nodrošinātu, ka Brexit sarunās viņu tiesību ievērošana kļūst par vienu no Parlamenta galvenajām prioritātēm; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata — lai dažādus lūgumrakstus izskatītu ar pilnīgi vienādu rūpību, Lūgumrakstu komitejai un tās sekretariātam būtu jāpiešķir vairāk līdzekļu; uzsver, ka Lūgumrakstu komitejas pamatnostādnes, kas pieņemtas 2016. gada janvārī, nodrošina lūgumrakstu izskatīšanas un lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību un saprotamību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina, ka lūgumrakstus izskata saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 227. pantu, kas paredz, ka ikviens ES pilsonis un ikviena fiziska vai juridiska persona, kura dzīvo kādā no dalībvalstīm vai kuras juridiskā adrese ir kādā no dalībvalstīm, var iesniegt lūgumrakstus Eiropas Parlamentā par jautājumiem, kas ir Eiropas Savienības darbības jomā; atgādina, ka lūgumrakstu izskatīšanas procedūra ir noteikta Eiropas Parlamenta Reglamentā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka atteikums rūpīgi un ātri izmeklēt pilsoņu sūdzības, tostarp individuālas, kā izklāstīts Komisijas pieejā 2016. gada paziņojumā “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu” (1), var neļaut ātri pamanīt iespējamos nopietnos sistēmiskos trūkumus, tādējādi radot vairākkārtīgus tiesību pārkāpumus, kas skar daudzus iedzīvotājus, jo tagad lielākā atbildība par iespējamo ES tiesību aktu pārkāpumu uzraudzību ir atstāta dalībvalstu tiesu ziņā, izņemot sistēmiskos pārkāpumus; uzskata, ka šāda pieeja rada pārāk daudz neskaidru interpretāciju un ka tā īpaši kaitē vides tiesību aktu jomā; uzskata, ka tā ir atkāpšanās no iepriekšējās pieejas ES vides tiesību aktu īstenošanai, kā arī no Līgumu uzraudzītājas pienākumu izpildes kopumā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka lūgumrakstu par nestabiliem darba apstākļiem izskatīšanā ir konstatēts, ka atsevišķās dalībvalstīs daudzi darba ņēmēji cieš no nepieņemamas un diskriminējošas prakses, kas atspoguļo efektīvu profilaktisku mehānismu un sodu trūkumu vairākos gadījumos; pauž nožēlu, ka Komisija laikus nav izskatījusi ievērojamu daudzumu lietu, kas attiecas uz ES darba tiesību pārkāpumiem atsevišķās dalībvalstīs, līdz ar to ļaujot darba ņēmēju tiesību pārkāpumiem turpināties gadiem ilgi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārtoti aicina Komisiju sistemātiski informēt Lūgumrakstu komiteju par notiekošajām ES pilotprocedūrām un pārkāpumu procedūrām, kas saistītas ar lūgumrakstiem, kā arī nodrošināt to dokumentu pieejamību, ar kuriem procedūru laikā notikusi apmaiņa, tiklīdz attiecīgās procedūras ir slēgtas, piemērojot Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru, it īpaši, ja tās pilnībā vai daļēji uzsāktas, pamatojoties uz lūgumrakstiem; atzinīgi vērtē centralizēto platformu, kuru 2014. gadā izveidoja Komisija un kur tiek publicēti lēmumi saistībā ar pienākumu neizpildes procedūrām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sagaida, ka Komisija vienmēr būs pienācīgi pārstāvēta publiskajās debatēs Lūgumrakstu komitejā, proti, ieradīsies augsta ranga amatpersonas, kuras spēj sniegt papildu informāciju un atbildēt uz lūgumrakstu iesniedzēju un Eiropas Parlamenta deputātu jautājumiem, vajadzības gadījumā arī uz jautājumiem, kas nav ietverti iepriekš sniegtajā rakstiskajā atbildē; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē Lūgumrakstu komitejā aizvien pieaugošo tendenci problēmas izskatīt plenārsēdē, saskaņā ar Reglamenta 216. panta 2. punktu iesniedzot jautājumus, uz kuriem jāatbild mutiski, rezolūcijas vai īsus rezolūciju priekšlikumus; vērš uzmanību uz rezolūcijām, kas tika pieņemtas pēc tam, kad publicēja gada ziņojumu par Lūgumrakstu komitejas darbību 2016. gadā (2), gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību 2016. gadā (3) un 2017. gada ziņojumu par ES pilsonību (4); vērš uzmanību uz 2017. gada 15. marta rezolūciju par šķēršļiem ES pilsoņu brīvībai pārvietoties un strādāt iekšējā tirgū (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīmē uzklausīšanas par dažādiem un daudzveidīgiem tematiem, kuras 2017. gadā gan atsevišķi, gan sadarbībā ar citām komitejām rīkojusi Lūgumrakstu komiteja, proti, 4. maija uzklausīšanu “Cīņa pret diskrimināciju un mazākumtautību aizsardzība”, EMPL un LIBE komitejas kopīgi rīkoto 11. maija uzklausīšanu “Eiropas Savienības pilsoņu situācija un tiesības Apvienotajā Karalistē pēc Brexit”, 22. jūnija uzklausīšanu “Pilsoņu uzticēšanās un ticības Eiropas projektam atjaunošana”, kopīgi ar LIBE komiteju rīkoto 29. jūnija uzklausīšanu “Bezvalstniecība”, 20. novembra uzklausīšanu par Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Aizliegt glifosātu un aizsargāt no kaitīgiem pesticīdiem gan cilvēkus, gan vidi” un 22. novembra uzklausīšanu “Darba ņēmēju tiesību aizsardzība pagaidu vai nestabilā nodarbinātībā”; tāpat atzinīgi vērtē to, ka 2017. gada 12. oktobrī notika ikgadējais darbseminārs par personu ar invaliditāti tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka Lūgumrakstu komiteja ir sniegusi atzinumus par dažādiem lūgumrakstos ierosinātiem jautājumiem, vairākkārt piedaloties Parlamenta ziņojumu sagatavošanā, piemēram, par Eiropas Pieejamības aktu (6), Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu interpretēšanu un īstenošanu (7), regulu “Brisele IIa” (8), Marrākešas līgumu (9), ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību 2015. gadā (10), atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu (11), Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (12), ziņojumu par pamattiesību stāvokli ES 2016. gadā (13), kā arī par Regulas (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu pārskatīšanu (14); |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka 2017. gadā lūgumrakstu iesniedzēji visbiežāk pauda bažas par vides jautājumiem; atsaucas uz īpašo Eirobarometra ziņojumu Nr. 468, kas publicēts 2017. gada novembrī (15) un kas parādīja, ka vide ir viena no jomām, kura visvairāk satrauc Eiropas pilsoņus; uzsver, ka ir būtiski attaisnot ES pilsoņu un iedzīvotāju cerības saistībā ar pienācīgiem vides tiesību aktiem un pieņemto noteikumu un politikas īstenošanu; pauž nožēlu, ka saskaņā ar lūgumrakstos sniegto informāciju vides noteikumi ne vienmēr tiek atbilstīgi īstenoti dalībvalstīs; mudina Komisiju kā Līgumu ievērošanas uzraudzītāju kopā ar dalībvalstīm nodrošināt ES tiesību aktu pienācīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver — Komisijai ir jānodrošina, ka tiek veikta precīza un visaptveroša ES tiesību aktu ievērošanas analīze saistībā ar dalībvalstu veiktajiem ietekmes uz vidi novērtējumiem nolūkā izsniegt atļaujas infrastruktūras projektiem, par kuriem lūgumrakstu iesniedzēji pauduši bažas, ka tie varētu nopietni apdraudēt cilvēka veselību un vidi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž lielu nožēlu, ka gaisa kvalitātes problēmas, par kurām lūgumraksti sūdzējušies vairākās dalībvalstīs, saasina 43 miljonu dīzeļdzinēja automobiļu radītās emisijas, un norāda, ka šie automobiļi neatbilst ES noteikumiem par tipa apstiprinājumu un prasībām par emisiju robežvērtībām pasažieru un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda uz Lūgumrakstu komitejas veikto darbu saistībā ar lūgumrakstiem, kuri attiecas uz invaliditātes jautājumiem; norāda, ka 2017. gadā tika iesniegts mazāks skaits lūgumrakstu par invaliditātes jautājumiem; uzsver, ka piekļuve transportam un apbūvētai videi, kā arī diskriminācija, it īpaši nodarbinātības jomā, ir dažas no būtiskākajām personu ar invaliditāti problēmām; norāda, ka īpaša vērība tika pievērsta diskusijām par lūgumrakstiem par invaliditātes jautājumiem, piemēram, par atbalstu personām, kuras ģimenē aprūpē personas ar invaliditāti, kā arī par Marrākešas līguma ātru ratifikāciju, īstenošanu un piemērošanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver Lūgumrakstu komitejas aizsargātājas lomu atbilstīgi ES satvaram ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām; atsaucas uz darbsemināru par personu ar invaliditāti tiesību aizsardzību, kurš notika komitejas sanāksmes laikā 2017. gada 12. oktobrī un kura laikā klātesošie tika iepazīstināti ar pētījumu par iekļaujošu izglītību; aicina ES iestādes rādīt piemēru šajā jomā un nodrošināt, ka valstu iestādes nekavējoties un pareizi īsteno tiesību aktus, kas pieņemti šajā jomā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda uz 2017. gada 15. marta rezolūciju par šķēršļiem ES pilsoņu brīvībai pārvietoties un strādāt iekšējā tirgū; atkārtoti aicina Komisiju precizēt, atjaunināt un paplašināt tās norādījumus saistībā ar Direktīvas 2004/38/EK labāku transponēšanu un piemērošanu, it īpaši, lai iekļautu Eiropas Savienības Tiesas nesenos nolēmumus (lietas C-456-12 un 457-12); iesaka izmantot transponēšanas īstenošanas plānus (TIPS), lai nodrošinātu pilnīgu un atbilstīgu piemērošanu; mudina dalībvalstis ievērot Direktīvu 2004/38/EK, kā arī pastāvošo EST judikatūru jautājumā par personu brīvu pārvietošanos, jo to neievērošana ir tiešs Savienības pilsoņu pamattiesību pārkāpums; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzīst darbu, ko veic Lūgumrakstu komitejas Darba grupa bērnu labklājības jautājumos, un ņem vērā tās galīgo ziņojumu un ieteikumus, kas pieņemti 2017. gada 3. maijā; ir cieši pārliecināts, ka Komisijai, Padomei un dalībvalstīm būtu konsekventi un efektīvi jāīsteno pēcpasākumi saistībā ar ieteikumiem, kas ietverti Darba grupas galīgajā ziņojumā; aicina ES iestādes un dalībvalstis izpildīt ES tiesību aktus un efektīvi veicināt un uzlabot pārrobežu sadarbību ar ģimeni saistītos jautājumos, nodrošinot izglītošanās iespējas tiesnešiem un profesionāļiem, kā arī informāciju par juridisko palīdzību un bilingvālu juristu konsultācijas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkārtoti pauž savu nostāju, ka pārāk ierobežota vai nesaskaņota Pamattiesību hartas 51. panta interpretācija atsvešina iedzīvotājus no ES; prasa Komisijai ierosināt pasākumus, kas nodrošinātu 51. panta piemērošanas jomas saskaņotu un plašu piemērošanu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rosina Komisiju mudināt dalībvalstis rast risinājumus saistībā ar ES pilsoņu, kuri brīvi pārvietojas un uzturas Eiropas Savienībā, balsošanas tiesību zaudēšanu un balsošanas tiesību ierobežošanu, kā arī saistībā ar vēlēšanu tiesību atņemšanu pastāvīgajiem iedzīvotājiem; pauž neapmierinātību par to, ka izstāšanās līguma projektā starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti nav minētas pilsoņu politiskās tiesības; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka Eiropas pilsoņu iniciatīvai jābūt pārredzamai un efektīvai, lai to varētu izmantot kā būtisku instrumentu aktīva pilsoniskuma un sabiedrības līdzdalības veicināšanai; pauž nožēlu, ka tas nav noticis agrāk un ka nav nekādu taustāmu juridisku rezultātu no iepriekš pabeigtām sekmīgām iniciatīvām; ņem vērā Komisijas 2017. gada 13. septembrī publicēto priekšlikumu pārskatīt Regulu (ES) Nr. 211/2011 par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (16); vērš uzmanību uz pēdējo iesniegto sekmīgo pilsoņu iniciatīvu “Aizliegt glifosātu un aizsargāt cilvēkus un vidi no kaitīgiem pesticīdiem”; norāda, ka atklātā uzklausīšana par šo iniciatīvu Parlamentā notika 2017. gada 20. novembrī; sagaida, ka Komisija attiecīgi reaģēs uz tās saturu; apstiprina, ka Lūgumrakstu komiteja ir apņēmusies proaktīvi iesaistīties atklāto uzklausīšanu organizēšanā saistībā ar sekmīgām iniciatīvām; apņemas institucionālā līmenī par prioritāti uzskatīt šā līdzdalības procesa efektivitātes nodrošināšanu un pienācīgi veikt turpmākus pasākumus pēc tiesību aktu pieņemšanas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka saistībā ar publisku uzklausīšanu par Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Aizliegt glifosātu un aizsargāt no kaitīgiem pesticīdiem gan cilvēkus, gan vidi” un ņemot vērā šajā pašā jautājumā iesniegtos lūgumrakstus, ir konstatēts, ka uzticību ES procedūrām, kas saistītas ar atļauju piešķiršanu tādām vielām kā glifosāts, ģenētiski modificēti organismi un pesticīdi, mazina neatkarības trūkums, nepietiekama pārredzamība un nekonsekvence attiecībā uz zinātnisko pierādījumu vākšanu un izvērtēšanu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka daudzi lūgumraksti iesniegti par dzīvnieku labturību; vērš uzmanību uz pētījumu “Dzīvnieku labturība Eiropas Savienībā” un tā izklāstu komitejas 2017. gada 23. marta sanāksmē, kam sekoja diskusija par vairākiem lūgumrakstiem par šo tematu; uzskata, ka ir būtiski sākt īstenot jaunu stratēģiju ES līmenī, lai novērstu visas pašreizējās nepilnības, saskaņotu tiesību aktus un nodrošinātu pilnīgu un efektīvu dzīvnieku labturības aizsardzību, tostarp attiecībā uz dzīvnieku pārvadāšanu, un šai nolūkā izmantot skaidru un izsmeļošu tiesisko regulējumu, kas pilnībā atbilst LESD 13. panta prasībām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver SOLVIT tīkla svarīgo lomu, sniedzot iedzīvotājiem un uzņēmumiem iespējas risināt jautājumus par iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem, ko izdarījušas publiskās iestādes citās dalībvalstīs; aicina Komisiju un dalībvalstis popularizēt SOLVIT, lai tas kļūtu noderīgāks un redzamāks pilsoņiem; šajā ziņā atzinīgi vērtē Rīcības plānu SOLVIT stiprināšanai, kuru Komisija publicēja 2017. gada maijā; aicina Komisiju ziņot Eiropas Parlamentam par šā rīcības plāna rezultātiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka ir svarīgi turpināt pilnveidot lūgumrakstu portālu un ka jāpanāk, lai tas kļūtu par viegli piekļūstamu divvirzienu saziņas vārteju lūgumrakstu iesniedzējiem un viegli pieejamu interaktīvu rīku, nodrošinot visu ES dalībvalstu pilsoņiem piekļuvi pamatinformācijai par lūgumrakstiem un to izskatīšanu, atverot saziņas kanālus un radot tematiskas grupas dokumentācijas un paraugprakses apmaiņai; uzsver, ka jāturpina mazināt administratīvo slogu, ko rada lūgumrakstu izskatīšanas process; uzsver, ka portāls pilda arī lūgumrakstu publiska reģistra funkcijas; atkārto, ka ir jāuzlabo portāla tehniskās spējas, lai nodrošinātu raitu lūgumrakstu procesu; uzsver, ka ir jāuzlabo saziņa ar lūgumrakstu iesniedzējiem, sūtot viņiem paziņojumus par lūgumrakstu izskatīšanas gaitu lūgumrakstu iesniedzēju valodā; uzskata, ka atbalstītāji, kas ir pauduši interesi vai izteikuši savu piekrišanu par lūgumrakstu, ir tiesīgi saņemt tādu pašu atbildes reakciju un informāciju kā lūgumrakstu iesniedzējs, jo īpaši, ja tas attiecas uz debatēm Parlamentā vai atbildēm, ko sniegusi Komisija; atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir pastiprināt centienus, lai nodrošinātu lūgumrakstu iesniedzēju klātbūtni sanāksmē, kurā komiteja apspriež viņu lūgumrakstu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina nodrošināt mērķtiecīgāku un aktīvāku preses un komunikācijas dienesta darbu un aktīvāku sociālo plašsaziņas līdzekļu klātbūtni, lai komiteja aktīvāk varētu reaģēt uz sabiedrības problēmām; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ombudam, dalībvalstu valdībām, kā arī to parlamentiem, lūgumrakstu komitejām un ombudiem vai līdzīgām kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  OV C 18, 19.1.2017., 10. lpp.

(2)  OV C 369, 11.10.2018., 105. lpp.

(3)  OV C 356, 4.10.2018., 77. lpp.

(4)  OV C 369, 11.10.2018., 11. lpp.

(5)  OV C 263, 25.7.2018., 98. lpp.

(6)  Atzinums pieņemts 2017. gada 24. janvārī.

(7)  Atzinums pieņemts 2017. gada 24. janvārī.

(8)  Atzinums pieņemts 2017. gada 25. aprīlī.

(9)  Atzinums pieņemts 2017. gada 24. janvārī.

(10)  Atzinums pieņemts 2017. gada 22. martā.

(11)  Atzinums pieņemts 2017. gada 7. septembrī.

(12)  Atzinums pieņemts 2017. gada 7. septembrī.

(13)  Atzinums pieņemts 2017. gada 22. novembrī.

(14)  Atzinums pieņemts 2017. gada 7. septembrī.

(15)  Eirobarometra īpašā aptauja Nr. 468: Eiropas iedzīvotāju attieksme pret vidi, 2017. gada novembris:

http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/SPECIAL/surveyKy/2156

(16)  OV L 65, 11.3.2011., 1. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2018. gada 11. decembra

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/177 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/177

---

P8_TA(2018)0486

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds: atlikušo summu atkārtota atvēlēšana ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 516/2014 groza attiecībā uz Padomes Lēmumu (ES) 2015/1523 un (ES) 2015/1601 īstenošanas atbalstam atvēlēto atlikušo summu atkārtotu atvēlēšanu vai šo summu piešķiršanu citām darbībām, kas ietvertas valsts programmās (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 388/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0719), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0719),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 78. panta 2. punktu un 79. panta 2. un 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8–0448/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 78. panta 2. punktu un 79. panta 2. un 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8–0448/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 30. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 30. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0370/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0370/2018),

| A. | tā kā steidzamības apsvērumi pamato balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas noteikts Protokola Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantā, |
| --- | --- |

A.

tā kā steidzamības apsvērumi pamato balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas noteikts Protokola Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantā,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ar šo nostāju aizstāj 2018. gada 29. novembrī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0468).

---

P8_TC1-COD(2018)0371

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 516/2014 groza attiecībā uz Padomes Lēmumu (ES) 2015/1523 un (ES) 2015/1601 īstenošanas atbalstam atvēlēto atlikušo summu atkārtotu atvēlēšanu vai minēto summu piešķiršanu citām darbībām, kas ietvertas valsts programmās

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/2000.)

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/179 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/179

---

P8_TA(2018)0487

Vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveide ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 388/21)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Vides un klimata pasākumu programma (LIFE), kas 2014.–2020. gadam izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1293/2013 (6), ir jaunākā no vairākām pēdējo 25 gadu Savienības programmām, kas atbalsta vides un klimata tiesību aktu un rīcībpolitisko prioritāšu īstenošanu. Nesenajā vidusposma novērtējumā (7) tā izpelnījās pozitīvu vērtējumu, proti, līdz šim panāktais dod pamatu to vērtēt kā lietderīgu, efektīvu un relevantu. Tāpēc 2014.–2020. gada programma LIFE būtu jāturpina, tajā gan ieviešot zināmas izmaiņas, kas ierosinātas vidusposma novērtējumā un vēlākos novērtējumos. Tāpēc arī periodam, kas sākas 2021. gadā, vajadzētu izveidot vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) (“Programma”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Vides un klimata pasākumu programma (LIFE), kas 2014.–2020. gadam izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1293/2013 (6), ir jaunākā no vairākām pēdējo 25 gadu Savienības programmām, kas atbalsta vides un klimata tiesību aktu un rīcībpolitisko prioritāšu īstenošanu. Nesenajā vidusposma novērtējumā (7) tā izpelnījās pozitīvu vērtējumu, proti, līdz šim panāktais dod pamatu to vērtēt kā lietderīgu, efektīvu un relevantu. Tāpēc 2014.–2020. gada programma LIFE būtu jāturpina, tajā gan ieviešot zināmas izmaiņas, kas ierosinātas vidusposma novērtējumā un vēlākos novērtējumos. Tāpēc arī periodam, kas sākas 2021. gadā, vajadzētu izveidot vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) (“Programma”).

| (2) | Vides un klimata pasākumu programma (LIFE), kas 2014.–2020. gadam izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1293/2013 (6), ir jaunākā no vairākām pēdējo 25 gadu Savienības programmām, kas atbalsta vides un klimata tiesību aktu un rīcībpolitisko prioritāšu īstenošanu. Nesenajā vidusposma novērtējumā (7) tā izpelnījās pozitīvu vērtējumu, proti, līdz šim panāktais
  jau
  dod pamatu to vērtēt kā
  kopumā ļoti rentablu, kā arī
  lietderīgu, efektīvu un relevantu. Tāpēc 2014.–2020. gada programma LIFE būtu jāturpina, tajā gan ieviešot zināmas izmaiņas, kas ierosinātas vidusposma novērtējumā un vēlākos novērtējumos. Tāpēc arī periodam, kas sākas 2021. gadā, vajadzētu izveidot vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) (“Programma”). |
| --- | --- |

(2)

Vides un klimata pasākumu programma (LIFE), kas 2014.–2020. gadam izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1293/2013 (6), ir jaunākā no vairākām pēdējo 25 gadu Savienības programmām, kas atbalsta vides un klimata tiesību aktu un rīcībpolitisko prioritāšu īstenošanu. Nesenajā vidusposma novērtējumā (7) tā izpelnījās pozitīvu vērtējumu, proti, līdz šim panāktais
  jau
  dod pamatu to vērtēt kā
  kopumā ļoti rentablu, kā arī
  lietderīgu, efektīvu un relevantu. Tāpēc 2014.–2020. gada programma LIFE būtu jāturpina, tajā gan ieviešot zināmas izmaiņas, kas ierosinātas vidusposma novērtējumā un vēlākos novērtējumos. Tāpēc arī periodam, kas sākas 2021. gadā, vajadzētu izveidot vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) (“Programma”).

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Tiecoties sasniegt Savienības mērķus un mērķrādītājus, kas nosprausti vides, klimata un saistītajos tīras enerģijas tiesību aktos, rīcībpolitikās, plānos un starptautiskos saistību instrumentos, Programmai vajadzētu palīdzēt pāriet uz tīru, energoefektīvu un klimatnoturīgu
  mazoglekļa
  aprites ekonomiku, kas palīdzētu aizsargāt vidi un uzlabot
  vides kvalitāti
  un apturēt biodaudzveidības zaudēšanu un biodaudzveidību atjaunot — vai nu ar tiešiem pasākumiem, vai palīdzot šos mērķus integrēt citās rīcībpolitikās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Tiecoties sasniegt Savienības mērķus un mērķrādītājus, kas nosprausti vides, klimata un saistītajos tīras enerģijas tiesību aktos, rīcībpolitikās, plānos un starptautiskos saistību instrumentos, Programmai vajadzētu palīdzēt pāriet uz tīru, energoefektīvu un klimatnoturīgu
  mazoglekļa
  aprites ekonomiku, kas palīdzētu aizsargāt vidi un uzlabot
  vides kvalitāti
  un apturēt biodaudzveidības zaudēšanu un biodaudzveidību atjaunot — vai nu ar tiešiem pasākumiem, vai palīdzot šos mērķus integrēt citās rīcībpolitikās.

| (3) | Tiecoties sasniegt Savienības mērķus un mērķrādītājus, kas nosprausti vides, klimata un saistītajos tīras enerģijas tiesību aktos, rīcībpolitikās, plānos un starptautiskos saistību instrumentos, Programmai
  taisnīgas pārejas sistēmas ietvaros
  vajadzētu palīdzēt pāriet uz tīru, energoefektīvu
  , emisijneitrālu
  un klimatnoturīgu aprites ekonomiku, kas palīdzētu aizsargāt vidi un uzlabot
  vidi
  un
  veselību,
  apturēt biodaudzveidības zaudēšanu un biodaudzveidību atjaunot
  , tostarp izmantojot Natura 2000 tīkla atbalstu, efektīvu pārvaldību un pievēršoties ekosistēmu degradācijas problēmai,
   — vai nu ar tiešiem pasākumiem, vai palīdzot šos mērķus integrēt citās rīcībpolitikās.
  Taisnīga pāreja būtu jāpanāk, apspriežoties un veidojot dialogu ar sociālajiem partneriem un skartajiem reģioniem un kopienām. Tas pēc iespējas lielākā mērā būtu jānodrošina arī projektu izstrādē un īstenošanā. |
| --- | --- |

(3)

Tiecoties sasniegt Savienības mērķus un mērķrādītājus, kas nosprausti vides, klimata un saistītajos tīras enerģijas tiesību aktos, rīcībpolitikās, plānos un starptautiskos saistību instrumentos, Programmai
  taisnīgas pārejas sistēmas ietvaros
  vajadzētu palīdzēt pāriet uz tīru, energoefektīvu
  , emisijneitrālu
  un klimatnoturīgu aprites ekonomiku, kas palīdzētu aizsargāt vidi un uzlabot
  vidi
  un
  veselību,
  apturēt biodaudzveidības zaudēšanu un biodaudzveidību atjaunot
  , tostarp izmantojot Natura 2000 tīkla atbalstu, efektīvu pārvaldību un pievēršoties ekosistēmu degradācijas problēmai,
   — vai nu ar tiešiem pasākumiem, vai palīdzot šos mērķus integrēt citās rīcībpolitikās.
  Taisnīga pāreja būtu jāpanāk, apspriežoties un veidojot dialogu ar sociālajiem partneriem un skartajiem reģioniem un kopienām. Tas pēc iespējas lielākā mērā būtu jānodrošina arī projektu izstrādē un īstenošanā.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Savienība ir apņēmusies izstrādāt visaptverošu pieeju ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kas nosprausti Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un fokusā izvirza ciešo sasaisti starp tādu dabas resursu pārvaldību, lai nodrošinātu to ilgtermiņa pieejamību, ekosistēmu pakalpojumiem, to saikni ar cilvēka veselību un ilgtspējīgu un sociāli iekļaujošu ekonomisko izaugsmi. Paturot prātā šos mērķus, Programmai vajadzētu
  dot
  būtisku ieguldījumu gan ekonomikas izaugsmē, gan sociālajā kohēzijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Savienība ir apņēmusies izstrādāt visaptverošu pieeju ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kas nosprausti Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un fokusā izvirza ciešo sasaisti starp tādu dabas resursu pārvaldību, lai nodrošinātu to ilgtermiņa pieejamību, ekosistēmu pakalpojumiem, to saikni ar cilvēka veselību un ilgtspējīgu un sociāli iekļaujošu ekonomisko izaugsmi. Paturot prātā šos mērķus, Programmai vajadzētu
  dot
  būtisku ieguldījumu gan ekonomikas izaugsmē, gan sociālajā kohēzijā.

| (4) | Savienība ir apņēmusies izstrādāt visaptverošu pieeju ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kas nosprausti Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un fokusā izvirza ciešo sasaisti starp tādu dabas resursu pārvaldību, lai nodrošinātu to ilgtermiņa pieejamību, ekosistēmu pakalpojumiem, to saikni ar cilvēka veselību un ilgtspējīgu un sociāli iekļaujošu ekonomisko izaugsmi. Paturot prātā šos mērķus, Programmai vajadzētu
  atspoguļot solidaritātes un kopīgas atbildības principus, vienlaikus dodot
  būtisku ieguldījumu gan ekonomikas izaugsmē, gan sociālajā kohēzijā. |
| --- | --- |

(4)

Savienība ir apņēmusies izstrādāt visaptverošu pieeju ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kas nosprausti Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un fokusā izvirza ciešo sasaisti starp tādu dabas resursu pārvaldību, lai nodrošinātu to ilgtermiņa pieejamību, ekosistēmu pakalpojumiem, to saikni ar cilvēka veselību un ilgtspējīgu un sociāli iekļaujošu ekonomisko izaugsmi. Paturot prātā šos mērķus, Programmai vajadzētu
  atspoguļot solidaritātes un kopīgas atbildības principus, vienlaikus dodot
  būtisku ieguldījumu gan ekonomikas izaugsmē, gan sociālajā kohēzijā.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

4. a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību, visu Savienības rīcībpolitiku un darbību definēšanā un īstenošanā būtu jāiekļauj vides un klimata aizsardzības prasības. Tāpēc būtu jāveicina sinerģija un papildināmība ar citām Savienības finansētām programmām, tostarp jāsekmē tādu darbību finansēšana, kas papildina stratēģiskos integrētos projektus un stratēģiskos dabas projektus un atbalsta Programmas ietvaros izstrādāto risinājumu ieviešanu un atkārtošanu. Ir nepieciešama koordinācija, lai nepieļautu divkāršu finansēšanu. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai projekta finansējuma saņēmējiem nebūtu jāveic divkāršs administratīvais darbs un netiktu uzlikts logs, kas izriet no dažādos finanšu instrumentos noteiktajiem ziņošanas pienākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību, visu Savienības rīcībpolitiku un darbību definēšanā un īstenošanā būtu jāiekļauj vides un klimata aizsardzības prasības. Tāpēc būtu jāveicina sinerģija un papildināmība ar citām Savienības finansētām programmām, tostarp jāsekmē tādu darbību finansēšana, kas papildina stratēģiskos integrētos projektus un stratēģiskos dabas projektus un atbalsta Programmas ietvaros izstrādāto risinājumu ieviešanu un atkārtošanu. Ir nepieciešama koordinācija, lai nepieļautu divkāršu finansēšanu. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai projekta finansējuma saņēmējiem nebūtu jāveic divkāršs administratīvais darbs un netiktu uzlikts logs, kas izriet no dažādos finanšu instrumentos noteiktajiem ziņošanas pienākumiem.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Programmai vajadzētu dot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā un palīdzēt sasniegt mērķus un mērķrādītājus, kas izvirzīti Savienības vides, klimata un relevantajos tīras enerģijas tiesību aktos, stratēģijās, plānos un starptautiskajos saistību instrumentos, it īpaši ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam (8), Konvencijā par bioloģisko daudzveidību (9)

  un
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (10) ietvaros pieņemtajā Parīzes nolīgumā (“Parīzes klimata nolīgums”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Programmai vajadzētu dot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā un palīdzēt sasniegt mērķus un mērķrādītājus, kas izvirzīti Savienības vides, klimata un relevantajos tīras enerģijas tiesību aktos, stratēģijās, plānos un starptautiskajos saistību instrumentos, it īpaši ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam (8), Konvencijā par bioloģisko daudzveidību (9)

  un
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (10) ietvaros pieņemtajā Parīzes nolīgumā (“Parīzes klimata nolīgums”).

| (5) | Programmai vajadzētu dot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā un palīdzēt sasniegt mērķus un mērķrādītājus, kas izvirzīti Savienības vides, klimata un relevantajos tīras enerģijas tiesību aktos, stratēģijās, plānos un starptautiskajos saistību instrumentos, it īpaši ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam (8), Konvencijā par bioloģisko daudzveidību (9), Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemtajā Parīzes nolīgumā (10) (“Parīzes klimata nolīgums”)
  , ANO/EEK Konvencijā par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija), ANO/EEK Konvencijā par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos, ANO Bāzeles Konvencijā par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu, ANO Roterdamas konvencijā par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem un ANO Stokholmas Konvencijā par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem
  . |
| --- | --- |

(5)

Programmai vajadzētu dot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā un palīdzēt sasniegt mērķus un mērķrādītājus, kas izvirzīti Savienības vides, klimata un relevantajos tīras enerģijas tiesību aktos, stratēģijās, plānos un starptautiskajos saistību instrumentos, it īpaši ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam (8), Konvencijā par bioloģisko daudzveidību (9), Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemtajā Parīzes nolīgumā (10) (“Parīzes klimata nolīgums”)
  , ANO/EEK Konvencijā par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija), ANO/EEK Konvencijā par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos, ANO Bāzeles Konvencijā par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu, ANO Roterdamas konvencijā par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem un ANO Stokholmas Konvencijā par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem
  .

Grozījums Nr. 6 un 101

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Lai sasniegtu visaptverošos mērķus, ir sevišķi svarīgi īstenot Aprites ekonomikas paketi (11), klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (12), (13), (14), Savienības dabas tiesību aktus (15), kā arī saistītās rīcībpolitikas (16), (17), (18), (19), (20). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Lai sasniegtu visaptverošos mērķus, ir sevišķi svarīgi īstenot Aprites ekonomikas paketi (11), klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (12), (13), (14), Savienības dabas tiesību aktus (15), kā arī saistītās rīcībpolitikas (16), (17), (18), (19), (20).

| (6) | Lai sasniegtu visaptverošos mērķus, ir sevišķi svarīgi īstenot Aprites ekonomikas paketi (11), klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (12), (13), (14), Savienības
  acquis ar dabu saistītos jautājumos

   (14a), (14b), (15), kā arī saistītās rīcībpolitikas (16), (17), (18), (19)
   (20), (20a),
  kā arī īstenot saskaņā ar LESD 193. panta 3. punktu pieņemtās vispārējās rīcības programmas

   (20b)

  vides un klimata politikas jomā, tādas kā 7. vides rīcības programma

   (20c). |
| --- | --- |

(6)

Lai sasniegtu visaptverošos mērķus, ir sevišķi svarīgi īstenot Aprites ekonomikas paketi (11), klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (12), (13), (14), Savienības
  acquis ar dabu saistītos jautājumos

   (14a), (14b), (15), kā arī saistītās rīcībpolitikas (16), (17), (18), (19)
   (20), (20a),
  kā arī īstenot saskaņā ar LESD 193. panta 3. punktu pieņemtās vispārējās rīcības programmas

   (20b)

  vides un klimata politikas jomā, tādas kā 7. vides rīcības programma

   (20c).

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Savienība lielu uzmanību pievērš LIFE projektu rezultātu ilgtermiņa ilgtspējai un spējai nodrošināt un noturēt šos rezultātus pēc projektu īstenošanas, inter alia, panākot projektu turpināšanu, atkārtošanu un/vai pārnesi. Tas izvirza īpašas prasības pieteikuma iesniedzējiem, kā arī vajadzību paredzēt Savienības līmeņa garantijas, lai citi Savienības finansēti projekti neapdraudētu kāda no LIFE projektiem īstenošanā gūtos rezultātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Savienība lielu uzmanību pievērš LIFE projektu rezultātu ilgtermiņa ilgtspējai un spējai nodrošināt un noturēt šos rezultātus pēc projektu īstenošanas, inter alia, panākot projektu turpināšanu, atkārtošanu un/vai pārnesi. Tas izvirza īpašas prasības pieteikuma iesniedzējiem, kā arī vajadzību paredzēt Savienības līmeņa garantijas, lai citi Savienības finansēti projekti neapdraudētu kāda no LIFE projektiem īstenošanā gūtos rezultātus.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Lai izpildītu saistības, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes klimata nolīgumu, Savienībai jākļūst par
  energoefektīvu un klimatnoturīgu mazoglekļa sabiedrību
  . Lai to panāktu, ir jāveic darbības, kas palīdzēs īstenot klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam, dalībvalstu integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kā arī
  sagatavoties
  Savienības gadsimta vidus un ilgtermiņa klimata un enerģētikas
  stratēģijai
  , īpaši pievēršoties nozarēm, kas pašlaik rada vislielākās
  CO2

  emisijas un piesārņojumu. Programmā būtu jāietver arī pasākumi, kas palīdzēs īstenot Savienības klimatadaptācijas rīcībpolitiku, lai mazinātu neaizsargātību pret negatīvajām klimata pārmaiņu sekām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Lai izpildītu saistības, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes klimata nolīgumu, Savienībai jākļūst par
  energoefektīvu un klimatnoturīgu mazoglekļa sabiedrību
  . Lai to panāktu, ir jāveic darbības, kas palīdzēs īstenot klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam, dalībvalstu integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kā arī
  sagatavoties
  Savienības gadsimta vidus un ilgtermiņa klimata un enerģētikas
  stratēģijai
  , īpaši pievēršoties nozarēm, kas pašlaik rada vislielākās
  CO2

  emisijas un piesārņojumu. Programmā būtu jāietver arī pasākumi, kas palīdzēs īstenot Savienības klimatadaptācijas rīcībpolitiku, lai mazinātu neaizsargātību pret negatīvajām klimata pārmaiņu sekām.

| (7) | Lai izpildītu saistības, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes klimata nolīgumu, Savienībai jākļūst par
  tādu sabiedrību, kas ir ilgtspējīga, īsteno aprites ekonomiku, balstās uz atjaunojamu enerģiju, ir energoefektīva, nerada emisijas un ir klimatnoturīga
  . Lai to panāktu, ir jāveic darbības, kas palīdzēs īstenot klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam, dalībvalstu integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kā arī
  saskaņā ar Parīzes nolīguma dekarbonizācijas mērķi īstenot
  Savienības gadsimta vidus un ilgtermiņa klimata un enerģētikas
  stratēģiju
  , īpaši pievēršoties nozarēm, kas pašlaik rada vislielākās
  siltumnīcefekta gāzu
  emisijas un piesārņojumu. Programmā būtu jāietver arī pasākumi, kas palīdzēs īstenot Savienības klimatadaptācijas rīcībpolitiku, lai mazinātu neaizsargātību pret negatīvajām klimata pārmaiņu sekām. |
| --- | --- |

(7)

Lai izpildītu saistības, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes klimata nolīgumu, Savienībai jākļūst par
  tādu sabiedrību, kas ir ilgtspējīga, īsteno aprites ekonomiku, balstās uz atjaunojamu enerģiju, ir energoefektīva, nerada emisijas un ir klimatnoturīga
  . Lai to panāktu, ir jāveic darbības, kas palīdzēs īstenot klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam, dalībvalstu integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kā arī
  saskaņā ar Parīzes nolīguma dekarbonizācijas mērķi īstenot
  Savienības gadsimta vidus un ilgtermiņa klimata un enerģētikas
  stratēģiju
  , īpaši pievēršoties nozarēm, kas pašlaik rada vislielākās
  siltumnīcefekta gāzu
  emisijas un piesārņojumu. Programmā būtu jāietver arī pasākumi, kas palīdzēs īstenot Savienības klimatadaptācijas rīcībpolitiku, lai mazinātu neaizsargātību pret negatīvajām klimata pārmaiņu sekām.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Pāreja uz
  tīru
  enerģiju dod būtisku ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanā un līdztekus dod arī vidiskus blakusieguvumus. Programmas “Apvārsnis 2020” satvarā līdz 2020. gadam finansētās spēju veidošanas darbības, kas atbalsta pāreju uz tīru enerģiju, būtu jāintegrē Programmā, jo to mērķis ir nevis finansēt izcilību un sekmēt inovāciju, bet gan palīdzēt ieviesties jau pieejamām tehnoloģijām, kas palīdzēs mazināt klimata pārmaiņas. Šo spēju veidošanas darbību iekļaušana Programmā sagatavo augsni sinerģijai starp apakšprogrammām un vairo Savienības finansējuma vispārējo saskaņotību. Tāpēc būtu jāvāc un jāizplata dati par jau pieejamo pētniecības un inovācijas risinājumu izmantošanu LIFE projektos, arī no programmas “Apvārsnis Eiropa” un tās priekštecēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Pāreja uz
  tīru
  enerģiju dod būtisku ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanā un līdztekus dod arī vidiskus blakusieguvumus. Programmas “Apvārsnis 2020” satvarā līdz 2020. gadam finansētās spēju veidošanas darbības, kas atbalsta pāreju uz tīru enerģiju, būtu jāintegrē Programmā, jo to mērķis ir nevis finansēt izcilību un sekmēt inovāciju, bet gan palīdzēt ieviesties jau pieejamām tehnoloģijām, kas palīdzēs mazināt klimata pārmaiņas. Šo spēju veidošanas darbību iekļaušana Programmā sagatavo augsni sinerģijai starp apakšprogrammām un vairo Savienības finansējuma vispārējo saskaņotību. Tāpēc būtu jāvāc un jāizplata dati par jau pieejamo pētniecības un inovācijas risinājumu izmantošanu LIFE projektos, arī no programmas “Apvārsnis Eiropa” un tās priekštecēm.

| (8) | Pāreja uz
  atjaunojamu, energoefektīvu un emisijneitrālu
  enerģiju dod būtisku ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanā un līdztekus dod arī vidiskus blakusieguvumus. Programmas “Apvārsnis 2020” satvarā līdz 2020. gadam finansētās spēju veidošanas darbības, kas atbalsta pāreju uz tīru enerģiju, būtu jāintegrē Programmā, jo to mērķis ir nevis finansēt izcilību un sekmēt inovāciju, bet gan palīdzēt ieviesties jau pieejamām
  atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes
  tehnoloģijām, kas palīdzēs mazināt klimata pārmaiņas
  . Programmai būtu jāiesaista visas ieinteresētās personas un nozares, kas iesaistītas pārejā uz tīru enerģiju, piemēram, ēku sektors, rūpniecība, transports un lauksaimniecība
  . Šo spēju veidošanas darbību iekļaušana Programmā sagatavo augsni sinerģijai starp apakšprogrammām un vairo Savienības finansējuma vispārējo saskaņotību. Tāpēc būtu jāvāc un jāizplata dati par jau pieejamo pētniecības un inovācijas risinājumu izmantošanu LIFE projektos, arī no programmas “Apvārsnis Eiropa” un tās priekštecēm. |
| --- | --- |

(8)

Pāreja uz
  atjaunojamu, energoefektīvu un emisijneitrālu
  enerģiju dod būtisku ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanā un līdztekus dod arī vidiskus blakusieguvumus. Programmas “Apvārsnis 2020” satvarā līdz 2020. gadam finansētās spēju veidošanas darbības, kas atbalsta pāreju uz tīru enerģiju, būtu jāintegrē Programmā, jo to mērķis ir nevis finansēt izcilību un sekmēt inovāciju, bet gan palīdzēt ieviesties jau pieejamām
  atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes
  tehnoloģijām, kas palīdzēs mazināt klimata pārmaiņas
  . Programmai būtu jāiesaista visas ieinteresētās personas un nozares, kas iesaistītas pārejā uz tīru enerģiju, piemēram, ēku sektors, rūpniecība, transports un lauksaimniecība
  . Šo spēju veidošanas darbību iekļaušana Programmā sagatavo augsni sinerģijai starp apakšprogrammām un vairo Savienības finansējuma vispārējo saskaņotību. Tāpēc būtu jāvāc un jāizplata dati par jau pieejamo pētniecības un inovācijas risinājumu izmantošanu LIFE projektos, arī no programmas “Apvārsnis Eiropa” un tās priekštecēm.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Tīrās enerģijas tiesību aktu ietekmes novērtējumos lēsts, ka, lai sasniegtu Savienības 2030. gada enerģētikas mērķrādītājus, 2021.–2030. gadā ik gadu būs vajadzīgas papildu investīcijas 177 miljardu euro apmērā. Lielākā investīciju nepietiekamība konstatēta ēku dekarbonizācijas jomā (investīcijās energoefektivitātē un maza mēroga atjaunojamo energoresursu risinājumos), kur kapitāls jānovirza ļoti izkliedētiem projektiem. Viens no apakšprogrammas “Pāreja uz tīru enerģiju” mērķiem ir veidot
  projektu
  izstrādes un sakopošanas spēju, tā palīdzot arī apgūt Eiropas strukturālo un investīciju fondu līdzekļus un veicināt investīcijas
  tīrā
  enerģijā arī ar InvestEU finanšu instrumentiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Tīrās enerģijas tiesību aktu ietekmes novērtējumos lēsts, ka, lai sasniegtu Savienības 2030. gada enerģētikas mērķrādītājus, 2021.–2030. gadā ik gadu būs vajadzīgas papildu investīcijas 177 miljardu euro apmērā. Lielākā investīciju nepietiekamība konstatēta ēku dekarbonizācijas jomā (investīcijās energoefektivitātē un maza mēroga atjaunojamo energoresursu risinājumos), kur kapitāls jānovirza ļoti izkliedētiem projektiem. Viens no apakšprogrammas “Pāreja uz tīru enerģiju” mērķiem ir veidot
  projektu
  izstrādes un sakopošanas spēju, tā palīdzot arī apgūt Eiropas strukturālo un investīciju fondu līdzekļus un veicināt investīcijas
  tīrā
  enerģijā arī ar InvestEU finanšu instrumentiem.

| (9) | Tīrās enerģijas tiesību aktu ietekmes novērtējumos lēsts, ka, lai sasniegtu Savienības 2030. gada enerģētikas mērķrādītājus, 2021.–2030. gadā ik gadu būs vajadzīgas papildu investīcijas 177 miljardu euro apmērā. Lielākā investīciju nepietiekamība konstatēta ēku dekarbonizācijas jomā (investīcijās energoefektivitātē un maza mēroga atjaunojamo energoresursu risinājumos), kur kapitāls jānovirza ļoti izkliedētiem projektiem. Viens no apakšprogrammas “Pāreja uz tīru enerģiju” mērķiem ir veidot
  projekta
  izstrādes un sakopošanas spēju, tā palīdzot arī apgūt Eiropas strukturālo un investīciju fondu līdzekļus un veicināt investīcijas
  atjaunojamā
  enerģijā
  un energoefektivitātē
  arī ar InvestEU finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

(9)

Tīrās enerģijas tiesību aktu ietekmes novērtējumos lēsts, ka, lai sasniegtu Savienības 2030. gada enerģētikas mērķrādītājus, 2021.–2030. gadā ik gadu būs vajadzīgas papildu investīcijas 177 miljardu euro apmērā. Lielākā investīciju nepietiekamība konstatēta ēku dekarbonizācijas jomā (investīcijās energoefektivitātē un maza mēroga atjaunojamo energoresursu risinājumos), kur kapitāls jānovirza ļoti izkliedētiem projektiem. Viens no apakšprogrammas “Pāreja uz tīru enerģiju” mērķiem ir veidot
  projekta
  izstrādes un sakopošanas spēju, tā palīdzot arī apgūt Eiropas strukturālo un investīciju fondu līdzekļus un veicināt investīcijas
  atjaunojamā
  enerģijā
  un energoefektivitātē
  arī ar InvestEU finanšu instrumentiem.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Programma LIFE ir vienīgā programma, kas īpaši veltīta rīcībai vides un klimata jomā, un līdz ar to tai ir izšķirīga loma Savienības tiesību aktu īstenošanas atbalstīšanā minētajās jomās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Programma LIFE ir vienīgā programma, kas īpaši veltīta rīcībai vides un klimata jomā, un līdz ar to tai ir izšķirīga loma Savienības tiesību aktu īstenošanas atbalstīšanā minētajās jomās.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Darbība, kurai Programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Darbības, kas saņem kumulatīvo finansējumu no dažādām Savienības programmām,
  revidē
  tikai vienreiz, šajā revīzijā aptverot visas attiecīgās programmas un attiecīgos piemērojamos noteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Darbība, kurai Programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Darbības, kas saņem kumulatīvo finansējumu no dažādām Savienības programmām,
  revidē
  tikai vienreiz, šajā revīzijā aptverot visas attiecīgās programmas un attiecīgos piemērojamos noteikumus.

| (11) | Darbība, kurai Programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Darbības, kas saņem kumulatīvo finansējumu no dažādām Savienības programmām,
  būtu jārevidē
  tikai vienreiz, šajā revīzijā aptverot visas attiecīgās programmas un attiecīgos piemērojamos noteikumus. |
| --- | --- |

(11)

Darbība, kurai Programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Darbības, kas saņem kumulatīvo finansējumu no dažādām Savienības programmām,
  būtu jārevidē
  tikai vienreiz, šajā revīzijā aptverot visas attiecīgās programmas un attiecīgos piemērojamos noteikumus.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Savienības jaunākā vides politikas īstenošanas pārskata pakete (21) liecina, ka ir vēl daudz jāizdara, lai paātrinātu Savienības vides acquis īstenošanu un pastiprinātu vidisko un klimatisko mērķu integrāciju citās rīcībpolitikās. Tāpēc Programmai vajadzētu būt katalizatoram, kas ļauj panākt vajadzīgo progresu, izstrādājot, testējot un atkārtojot jaunas pieejas, atbalstot rīcībpolitiku izstrādi, uzraudzību un caurskatīšanu, veicinot ieinteresēto personu iesaisti, mobilizējot investīcijas no dažādām Savienības investīciju programmām vai citiem finansējuma avotiem un atbalstot pasākumus, kas ļaus pārvarēt dažādos šķēršļus, kas liedz rezultatīvi īstenot svarīgus vides tiesību aktos noteiktus plānus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Savienības jaunākā vides politikas īstenošanas pārskata pakete (21) liecina, ka ir vēl daudz jāizdara, lai paātrinātu Savienības vides acquis īstenošanu un pastiprinātu vidisko un klimatisko mērķu integrāciju citās rīcībpolitikās. Tāpēc Programmai vajadzētu būt katalizatoram, kas ļauj panākt vajadzīgo progresu, izstrādājot, testējot un atkārtojot jaunas pieejas, atbalstot rīcībpolitiku izstrādi, uzraudzību un caurskatīšanu, veicinot ieinteresēto personu iesaisti, mobilizējot investīcijas no dažādām Savienības investīciju programmām vai citiem finansējuma avotiem un atbalstot pasākumus, kas ļaus pārvarēt dažādos šķēršļus, kas liedz rezultatīvi īstenot svarīgus vides tiesību aktos noteiktus plānus.

| (12) | Savienības jaunākā vides politikas īstenošanas pārskata
  (EIR)
  pakete (21) liecina, ka ir vēl daudz jāizdara, lai paātrinātu Savienības vides acquis īstenošanu un pastiprinātu vidisko un klimatisko mērķu integrāciju citās rīcībpolitikās. Tāpēc Programmai vajadzētu būt katalizatoram, kas
  risina horizontālus, sistēmiskus uzdevumus
  ,
  kā arī EIR apzinātos īstenošanas nepilnību pamatcēloņus,
  un ļauj panākt vajadzīgo progresu, izstrādājot, testējot un atkārtojot jaunas pieejas, atbalstot rīcībpolitiku izstrādi, uzraudzību un caurskatīšanu,
  uzlabojot vides, klimata pārmaiņu un saistīto pārejas uz tīru enerģiju jautājumu pārvaldību, tostarp
  veicinot
  sabiedrības un
  ieinteresēto personu
  daudzlīmeņu
  iesaisti,
  spēju veidošanu, komunikāciju un izpratni,
  mobilizējot investīcijas no dažādām Savienības investīciju programmām vai citiem finansējuma avotiem un atbalstot pasākumus, kas ļaus pārvarēt dažādos šķēršļus, kas liedz rezultatīvi īstenot svarīgus vides tiesību aktos noteiktus plānus. |
| --- | --- |

(12)

Savienības jaunākā vides politikas īstenošanas pārskata
  (EIR)
  pakete (21) liecina, ka ir vēl daudz jāizdara, lai paātrinātu Savienības vides acquis īstenošanu un pastiprinātu vidisko un klimatisko mērķu integrāciju citās rīcībpolitikās. Tāpēc Programmai vajadzētu būt katalizatoram, kas
  risina horizontālus, sistēmiskus uzdevumus
  ,
  kā arī EIR apzinātos īstenošanas nepilnību pamatcēloņus,
  un ļauj panākt vajadzīgo progresu, izstrādājot, testējot un atkārtojot jaunas pieejas, atbalstot rīcībpolitiku izstrādi, uzraudzību un caurskatīšanu,
  uzlabojot vides, klimata pārmaiņu un saistīto pārejas uz tīru enerģiju jautājumu pārvaldību, tostarp
  veicinot
  sabiedrības un
  ieinteresēto personu
  daudzlīmeņu
  iesaisti,
  spēju veidošanu, komunikāciju un izpratni,
  mobilizējot investīcijas no dažādām Savienības investīciju programmām vai citiem finansējuma avotiem un atbalstot pasākumus, kas ļaus pārvarēt dažādos šķēršļus, kas liedz rezultatīvi īstenot svarīgus vides tiesību aktos noteiktus plānus.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Lai apturētu biodaudzveidības zudumu un biodaudzveidību atjaunotu, arī jūras ekosistēmās, ir vajadzīgs atbalsts relevantu Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku izstrādei, īstenošanai, izpildes panākšanai un novērtēšanai; jāatbalsta tādas rīcībpolitikas un tiesību akti kā ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2020. gadam (22), Padomes Direktīva 92/43/EEK (23) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (24) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES)1143/2014 (25), it īpaši veidojot zināšanu bāzi rīcībpolitiku izstrādei un īstenošanai un mazā mērogā vai pielāgoti konkrētai vietējai, reģionālai vai nacionālai situācijai izstrādājot, testējot, demonstrējot un izmantojot paraugprakses un paraugrisinājumus, arī integrētas pieejas to prioritārās rīcības satvaru īstenošanai, kas sagatavoti uz Direktīvas 92/43/EEK pamata. Savienībai būtu jāseko saviem ar biodaudzveidību saistītajiem izdevumiem, lai
  tā
  varētu izpildīt Konvencijā par bioloģisko daudzveidību paredzētos ziņošanas pienākumus. Būtu jāizpilda arī citos relevantajos Savienības tiesību aktos noteiktās izsekošanas prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Lai apturētu biodaudzveidības zudumu un biodaudzveidību atjaunotu, arī jūras ekosistēmās, ir vajadzīgs atbalsts relevantu Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku izstrādei, īstenošanai, izpildes panākšanai un novērtēšanai; jāatbalsta tādas rīcībpolitikas un tiesību akti kā ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2020. gadam (22), Padomes Direktīva 92/43/EEK (23) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (24) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES)1143/2014 (25), it īpaši veidojot zināšanu bāzi rīcībpolitiku izstrādei un īstenošanai un mazā mērogā vai pielāgoti konkrētai vietējai, reģionālai vai nacionālai situācijai izstrādājot, testējot, demonstrējot un izmantojot paraugprakses un paraugrisinājumus, arī integrētas pieejas to prioritārās rīcības satvaru īstenošanai, kas sagatavoti uz Direktīvas 92/43/EEK pamata. Savienībai būtu jāseko saviem ar biodaudzveidību saistītajiem izdevumiem, lai
  tā
  varētu izpildīt Konvencijā par bioloģisko daudzveidību paredzētos ziņošanas pienākumus. Būtu jāizpilda arī citos relevantajos Savienības tiesību aktos noteiktās izsekošanas prasības.

| (13) | Lai apturētu biodaudzveidības zudumu un
  ekosistēmu degradāciju un
  biodaudzveidību atjaunotu, arī jūras
  un citās ūdens
  ekosistēmās, ir vajadzīgs atbalsts relevantu Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku izstrādei, īstenošanai, izpildes panākšanai un novērtēšanai; jāatbalsta tādas rīcībpolitikas un tiesību akti kā ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2020. gadam (22), Padomes Direktīva 92/43/EEK23 (23) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (24) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1143/2014 (25), it īpaši veidojot zināšanu bāzi rīcībpolitiku izstrādei un īstenošanai un mazā mērogā vai pielāgoti konkrētai vietējai, reģionālai vai nacionālai situācijai izstrādājot, testējot, demonstrējot un izmantojot paraugprakses un paraugrisinājumus,
  tādus kā efektīva pārvaldība,
  arī integrētas pieejas to prioritārās rīcības satvaru īstenošanai, kas sagatavoti uz Direktīvas 92/43/EEK pamata. Savienībai
  un dalībvalstīm
  būtu jāseko saviem ar biodaudzveidību saistītajiem izdevumiem, lai
  tās
  varētu izpildīt Konvencijā par bioloģisko daudzveidību paredzētos ziņošanas pienākumus. Būtu jāizpilda arī citos relevantajos Savienības tiesību aktos noteiktās izsekošanas prasības. |
| --- | --- |

(13)

Lai apturētu biodaudzveidības zudumu un
  ekosistēmu degradāciju un
  biodaudzveidību atjaunotu, arī jūras
  un citās ūdens
  ekosistēmās, ir vajadzīgs atbalsts relevantu Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku izstrādei, īstenošanai, izpildes panākšanai un novērtēšanai; jāatbalsta tādas rīcībpolitikas un tiesību akti kā ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2020. gadam (22), Padomes Direktīva 92/43/EEK23 (23) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (24) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1143/2014 (25), it īpaši veidojot zināšanu bāzi rīcībpolitiku izstrādei un īstenošanai un mazā mērogā vai pielāgoti konkrētai vietējai, reģionālai vai nacionālai situācijai izstrādājot, testējot, demonstrējot un izmantojot paraugprakses un paraugrisinājumus,
  tādus kā efektīva pārvaldība,
  arī integrētas pieejas to prioritārās rīcības satvaru īstenošanai, kas sagatavoti uz Direktīvas 92/43/EEK pamata. Savienībai
  un dalībvalstīm
  būtu jāseko saviem ar biodaudzveidību saistītajiem izdevumiem, lai
  tās
  varētu izpildīt Konvencijā par bioloģisko daudzveidību paredzētos ziņošanas pienākumus. Būtu jāizpilda arī citos relevantajos Savienības tiesību aktos noteiktās izsekošanas prasības.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Nesenie izvērtējumi un novērtējumi, arī ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam vidusposma pārskats un dabas tiesību aktu atbilstības pārbaude, liecina, ka viens no galvenajiem pamatcēloņiem, kāpēc Savienības dabas tiesību akti un biodaudzveidības stratēģija nav īstenoti pietiekamā mērā, ir pienācīga finansējuma trūkums. Ievērojamu ieguldījumu minēto vajadzību apmierināšanā var dot galvenie Savienības finansēšanas instrumenti, tostarp [Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds]. Programma šādas integrējošas pieejas efektivitāti var vēl uzlabot ar stratēģiskiem dabas projektiem, kas veltīti Savienības dabas un biodaudzveidības tiesību aktu un rīcībpolitiku īstenošanas veicināšanai, arī darbībām, kuras paredzētas saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK izstrādātajos prioritārās rīcības satvaros. Stratēģiskajiem dabas projektiem būtu dalībvalstīs jāatbalsta rīcības programmas
  relevanto
  dabas un biodaudzveidības
  mērķu integrēšanai
  citās rīcībpolitikās un finansēšanas programmās, tā nodrošinot, ka šo rīcībpolitiku īstenošanai tiek mobilizēti vajadzīgie līdzekļi. Dalībvalstis savos kopējās lauksaimniecības politikas stratēģiskajos plānos var nolemt zināmu Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai piešķīruma daļu izmantot tam, lai piesaistītu atbalstu darbībām, kas ir komplementāras šajā regulā definētajiem stratēģiskajiem dabas projektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Nesenie izvērtējumi un novērtējumi, arī ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam vidusposma pārskats un dabas tiesību aktu atbilstības pārbaude, liecina, ka viens no galvenajiem pamatcēloņiem, kāpēc Savienības dabas tiesību akti un biodaudzveidības stratēģija nav īstenoti pietiekamā mērā, ir pienācīga finansējuma trūkums. Ievērojamu ieguldījumu minēto vajadzību apmierināšanā var dot galvenie Savienības finansēšanas instrumenti, tostarp [Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds]. Programma šādas integrējošas pieejas efektivitāti var vēl uzlabot ar stratēģiskiem dabas projektiem, kas veltīti Savienības dabas un biodaudzveidības tiesību aktu un rīcībpolitiku īstenošanas veicināšanai, arī darbībām, kuras paredzētas saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK izstrādātajos prioritārās rīcības satvaros. Stratēģiskajiem dabas projektiem būtu dalībvalstīs jāatbalsta rīcības programmas
  relevanto
  dabas un biodaudzveidības
  mērķu integrēšanai
  citās rīcībpolitikās un finansēšanas programmās, tā nodrošinot, ka šo rīcībpolitiku īstenošanai tiek mobilizēti vajadzīgie līdzekļi. Dalībvalstis savos kopējās lauksaimniecības politikas stratēģiskajos plānos var nolemt zināmu Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai piešķīruma daļu izmantot tam, lai piesaistītu atbalstu darbībām, kas ir komplementāras šajā regulā definētajiem stratēģiskajiem dabas projektiem.

| (14) | Nesenie izvērtējumi un novērtējumi, arī ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam vidusposma pārskats un dabas tiesību aktu atbilstības pārbaude, liecina, ka viens no galvenajiem pamatcēloņiem, kāpēc Savienības dabas tiesību akti un biodaudzveidības stratēģija nav īstenoti pietiekamā mērā, ir pienācīga finansējuma trūkums.
  Ar nosacījumu, ka finansējums ir papildinošs,
  ievērojamu ieguldījumu minēto vajadzību apmierināšanā var dot galvenie Savienības finansēšanas instrumenti, tostarp [Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds]. Programma šādas integrējošas pieejas efektivitāti var vēl uzlabot ar stratēģiskiem dabas projektiem, kas veltīti Savienības dabas un biodaudzveidības tiesību aktu un rīcībpolitiku īstenošanas veicināšanai, arī darbībām, kuras paredzētas saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK izstrādātajos prioritārās rīcības satvaros. Stratēģiskajiem dabas projektiem būtu dalībvalstīs jāatbalsta rīcības programmas
  , kas palīdzētu relevantos
  dabas un biodaudzveidības
  mērķus integrēt
  citās rīcībpolitikās un finansēšanas programmās, tā nodrošinot, ka šo rīcībpolitiku īstenošanai tiek mobilizēti vajadzīgie līdzekļi. Dalībvalstis savos kopējās lauksaimniecības politikas stratēģiskajos plānos var nolemt zināmu Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai piešķīruma daļu izmantot tam, lai piesaistītu atbalstu darbībām, kas ir komplementāras šajā regulā definētajiem stratēģiskajiem dabas projektiem. |
| --- | --- |

(14)

Nesenie izvērtējumi un novērtējumi, arī ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam vidusposma pārskats un dabas tiesību aktu atbilstības pārbaude, liecina, ka viens no galvenajiem pamatcēloņiem, kāpēc Savienības dabas tiesību akti un biodaudzveidības stratēģija nav īstenoti pietiekamā mērā, ir pienācīga finansējuma trūkums.
  Ar nosacījumu, ka finansējums ir papildinošs,
  ievērojamu ieguldījumu minēto vajadzību apmierināšanā var dot galvenie Savienības finansēšanas instrumenti, tostarp [Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds]. Programma šādas integrējošas pieejas efektivitāti var vēl uzlabot ar stratēģiskiem dabas projektiem, kas veltīti Savienības dabas un biodaudzveidības tiesību aktu un rīcībpolitiku īstenošanas veicināšanai, arī darbībām, kuras paredzētas saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK izstrādātajos prioritārās rīcības satvaros. Stratēģiskajiem dabas projektiem būtu dalībvalstīs jāatbalsta rīcības programmas
  , kas palīdzētu relevantos
  dabas un biodaudzveidības
  mērķus integrēt
  citās rīcībpolitikās un finansēšanas programmās, tā nodrošinot, ka šo rīcībpolitiku īstenošanai tiek mobilizēti vajadzīgie līdzekļi. Dalībvalstis savos kopējās lauksaimniecības politikas stratēģiskajos plānos var nolemt zināmu Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai piešķīruma daļu izmantot tam, lai piesaistītu atbalstu darbībām, kas ir komplementāras šajā regulā definētajiem stratēģiskajiem dabas projektiem.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Brīvprātīgā shēma “Bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmu pakalpojumi Eiropas aizjūras teritorijās” (BEST) veicina biodaudzveidības, arī jūras biodaudzveidības, saglabāšanu un ekosistēmu pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu, arī ekosistēmās balstītas pieejas klimatadaptācijai un klimata pārmaiņu mazināšanai, Savienības tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās. Shēma BEST ir palīdzējusi vairot izpratni par tālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju ekoloģisko nozīmi pasaules biodaudzveidības saglabāšanā. Aizjūras zemes un teritorijas šo mazo biodaudzveidības dotāciju shēmu augstu novērtējušas savās 2017. un 2018. gada ministru deklarācijās. Ir lietderīgi arī turpmāk
  atļaut
  no Programmas finansēt mazas biodaudzveidības dotācijas gan tālākajos reģionos, gan aizjūras zemēs un teritorijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Brīvprātīgā shēma “Bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmu pakalpojumi Eiropas aizjūras teritorijās” (BEST) veicina biodaudzveidības, arī jūras biodaudzveidības, saglabāšanu un ekosistēmu pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu, arī ekosistēmās balstītas pieejas klimatadaptācijai un klimata pārmaiņu mazināšanai, Savienības tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās. Shēma BEST ir palīdzējusi vairot izpratni par tālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju ekoloģisko nozīmi pasaules biodaudzveidības saglabāšanā. Aizjūras zemes un teritorijas šo mazo biodaudzveidības dotāciju shēmu augstu novērtējušas savās 2017. un 2018. gada ministru deklarācijās. Ir lietderīgi arī turpmāk
  atļaut
  no Programmas finansēt mazas biodaudzveidības dotācijas gan tālākajos reģionos, gan aizjūras zemēs un teritorijās.

| (15) | Brīvprātīgā shēma “Bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmu pakalpojumi Eiropas aizjūras teritorijās” (BEST) veicina biodaudzveidības, arī jūras biodaudzveidības, saglabāšanu un ekosistēmu pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu, arī ekosistēmās balstītas pieejas klimatadaptācijai un klimata pārmaiņu mazināšanai, Savienības tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās.
  Īstenojot 2011. gadā pieņemto BEST sagatavošanas darbību un attiecīgi BEST 2.0 Programmu un BEST RUP projektu,
  shēma BEST ir palīdzējusi vairot izpratni par tālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju ekoloģisko nozīmi
  un izšķirīgo lomu
  pasaules biodaudzveidības saglabāšanā.
  Komisija lēš, ka šajās teritorijās uz vietas īstenojamo projektu finansiālam atbalstam ik gadu ir vajadzīgi 8 miljoni EUR.
  Aizjūras zemes un teritorijas šo mazo biodaudzveidības dotāciju shēmu augstu novērtējušas savās 2017. un 2018. gada ministru deklarācijās.
  Tāpēc
  ir lietderīgi arī turpmāk no Programmas finansēt mazas biodaudzveidības dotācijas
  , tostarp spēju veidošanu un finansēto darbību kapitalizāciju,
  gan tālākajos reģionos, gan aizjūras zemēs un teritorijās. |
| --- | --- |

(15)

Brīvprātīgā shēma “Bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmu pakalpojumi Eiropas aizjūras teritorijās” (BEST) veicina biodaudzveidības, arī jūras biodaudzveidības, saglabāšanu un ekosistēmu pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu, arī ekosistēmās balstītas pieejas klimatadaptācijai un klimata pārmaiņu mazināšanai, Savienības tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās.
  Īstenojot 2011. gadā pieņemto BEST sagatavošanas darbību un attiecīgi BEST 2.0 Programmu un BEST RUP projektu,
  shēma BEST ir palīdzējusi vairot izpratni par tālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju ekoloģisko nozīmi
  un izšķirīgo lomu
  pasaules biodaudzveidības saglabāšanā.
  Komisija lēš, ka šajās teritorijās uz vietas īstenojamo projektu finansiālam atbalstam ik gadu ir vajadzīgi 8 miljoni EUR.
  Aizjūras zemes un teritorijas šo mazo biodaudzveidības dotāciju shēmu augstu novērtējušas savās 2017. un 2018. gada ministru deklarācijās.
  Tāpēc
  ir lietderīgi arī turpmāk no Programmas finansēt mazas biodaudzveidības dotācijas
  , tostarp spēju veidošanu un finansēto darbību kapitalizāciju,
  gan tālākajos reģionos, gan aizjūras zemēs un teritorijās.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Lai aizvien vairāk ieietos aprites ekonomika, par materiālu un produktu, arī plastmasas, projektēšanu, ražošanu, patēriņu un likvidēšanu ir jāsāk domāt citādi. Programmai būtu jāveicina pāreja uz aprites ekonomiku, sniedzot finansiālu atbalstu dažādiem aktoriem (uzņēmumiem, publiskajām iestādēm un patērētājiem), it sevišķi izmantojot, izstrādājot un pārņemot konkrētām vietējām, reģionālām un nacionālām situācijām pielāgotas paraugtehnoloģijas, paraugprakses un paraugrisinājumus, tostarp integrētas pieejas atkritumu apsaimniekošanas un to rašanās novēršanas plānu īstenošanai. Atbalstot plastmasu stratēģijas īstenošanu, var īpaši cīnīties pret jūras piedrazojuma problēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Lai aizvien vairāk ieietos aprites ekonomika, par materiālu un produktu, arī plastmasas, projektēšanu, ražošanu, patēriņu un likvidēšanu ir jāsāk domāt citādi. Programmai būtu jāveicina pāreja uz aprites ekonomiku, sniedzot finansiālu atbalstu dažādiem aktoriem (uzņēmumiem, publiskajām iestādēm un patērētājiem), it sevišķi izmantojot, izstrādājot un pārņemot konkrētām vietējām, reģionālām un nacionālām situācijām pielāgotas paraugtehnoloģijas, paraugprakses un paraugrisinājumus, tostarp integrētas pieejas atkritumu apsaimniekošanas un to rašanās novēršanas plānu īstenošanai. Atbalstot plastmasu stratēģijas īstenošanu, var īpaši cīnīties pret jūras piedrazojuma problēmu.

| (16) | Lai aizvien vairāk ieietos aprites
  un resursefektīva
  ekonomika, par materiālu un produktu, arī plastmasas, projektēšanu, ražošanu, patēriņu un likvidēšanu ir jāsāk domāt citādi. Programmai būtu jāveicina pāreja uz aprites ekonomiku, sniedzot finansiālu atbalstu dažādiem aktoriem (uzņēmumiem, publiskajām iestādēm un patērētājiem), it sevišķi izmantojot, izstrādājot un pārņemot konkrētām vietējām, reģionālām un nacionālām situācijām pielāgotas paraugtehnoloģijas, paraugprakses un paraugrisinājumus, tostarp integrētas pieejas
  atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanai un
  atkritumu apsaimniekošanas un to rašanās novēršanas plānu īstenošanai. Atbalstot plastmasu stratēģijas īstenošanu, var īpaši cīnīties pret jūras piedrazojuma problēmu. |
| --- | --- |

(16)

Lai aizvien vairāk ieietos aprites
  un resursefektīva
  ekonomika, par materiālu un produktu, arī plastmasas, projektēšanu, ražošanu, patēriņu un likvidēšanu ir jāsāk domāt citādi. Programmai būtu jāveicina pāreja uz aprites ekonomiku, sniedzot finansiālu atbalstu dažādiem aktoriem (uzņēmumiem, publiskajām iestādēm un patērētājiem), it sevišķi izmantojot, izstrādājot un pārņemot konkrētām vietējām, reģionālām un nacionālām situācijām pielāgotas paraugtehnoloģijas, paraugprakses un paraugrisinājumus, tostarp integrētas pieejas
  atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanai un
  atkritumu apsaimniekošanas un to rašanās novēršanas plānu īstenošanai. Atbalstot plastmasu stratēģijas īstenošanu, var īpaši cīnīties pret jūras piedrazojuma problēmu.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Lai Savienības pilsoņiem būtu laba veselība un lai viņi labi justos, būtiska nozīme ir augstam vides aizsardzības līmenim. Programmai būtu jāatbalsta Savienības mērķis ražot un izmantot ķīmiskās vielas tā, lai atstātu pēc iespējas mazāku nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi, un būtu jāizstrādā Savienības stratēģija netoksiskai videi. Programmai būtu arī jāatbalsta pasākumi Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/49/EK

   (1a)

  īstenošanas veicināšanai, lai nodrošinātu tādus trokšņu līmeņus, kas neizraisa būtisku negatīvu ietekmi un apdraudējumu cilvēka veselībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Lai Savienības pilsoņiem būtu laba veselība un lai viņi labi justos, būtiska nozīme ir augstam vides aizsardzības līmenim. Programmai būtu jāatbalsta Savienības mērķis ražot un izmantot ķīmiskās vielas tā, lai atstātu pēc iespējas mazāku nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi, un būtu jāizstrādā Savienības stratēģija netoksiskai videi. Programmai būtu arī jāatbalsta pasākumi Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/49/EK

   (1a)

  īstenošanas veicināšanai, lai nodrošinātu tādus trokšņu līmeņus, kas neizraisa būtisku negatīvu ietekmi un apdraudējumu cilvēka veselībai.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Gaisa rīcībpolitikas jomā Savienības ilgtermiņa mērķis ir panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kas neatstātu būtisku negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un to nepakļautu riskam. Sabiedrība gaisa piesārņojumu labi apzinās, un iedzīvotāji no iestādēm gaida rīcību. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (26) uzsver, cik liela loma tīra gaisa mērķu sasniegšanā var būt Savienības finansējumam. Tāpēc ar Programmu būtu jāatbalsta projekti, arī stratēģiski integrētie projekti, kam ir potenciāls piesaistīt publiskos un privātos līdzekļus, demonstrēt paraugprakses un veicināt gaisa kvalitātes plānu un tiesību aktu īstenošanu vietējā, reģionālā, starpreģionālā, nacionālā un transnacionālā līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Gaisa rīcībpolitikas jomā Savienības ilgtermiņa mērķis ir panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kas neatstātu būtisku negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un to nepakļautu riskam. Sabiedrība gaisa piesārņojumu labi apzinās, un iedzīvotāji no iestādēm gaida rīcību. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (26) uzsver, cik liela loma tīra gaisa mērķu sasniegšanā var būt Savienības finansējumam. Tāpēc ar Programmu būtu jāatbalsta projekti, arī stratēģiski integrētie projekti, kam ir potenciāls piesaistīt publiskos un privātos līdzekļus, demonstrēt paraugprakses un veicināt gaisa kvalitātes plānu un tiesību aktu īstenošanu vietējā, reģionālā, starpreģionālā, nacionālā un transnacionālā līmenī.

| (17) | Gaisa rīcībpolitikas jomā Savienības ilgtermiņa mērķis ir panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kas neatstātu būtisku negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un
  vidi un
  to nepakļautu riskam
  , vienlaikus stiprinot sinerģiju starp gaisa kvalitātes uzlabojumiem un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu
  . Sabiedrība gaisa piesārņojumu labi apzinās, un iedzīvotāji no iestādēm gaida rīcību
  , jo īpaši apgabalos, kuros iedzīvotāji un ekosistēmas ir pakļautas augstam gaisa piesārņojuma līmenim
  . Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (26) uzsver, cik liela loma tīra gaisa mērķu sasniegšanā var būt Savienības finansējumam. Tāpēc ar Programmu būtu jāatbalsta projekti, arī stratēģiski integrētie projekti, kam ir potenciāls piesaistīt publiskos un privātos līdzekļus, demonstrēt paraugprakses un veicināt gaisa kvalitātes plānu un tiesību aktu īstenošanu vietējā, reģionālā, starpreģionālā, nacionālā un transnacionālā līmenī. |
| --- | --- |

(17)

Gaisa rīcībpolitikas jomā Savienības ilgtermiņa mērķis ir panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kas neatstātu būtisku negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un
  vidi un
  to nepakļautu riskam
  , vienlaikus stiprinot sinerģiju starp gaisa kvalitātes uzlabojumiem un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu
  . Sabiedrība gaisa piesārņojumu labi apzinās, un iedzīvotāji no iestādēm gaida rīcību
  , jo īpaši apgabalos, kuros iedzīvotāji un ekosistēmas ir pakļautas augstam gaisa piesārņojuma līmenim
  . Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (26) uzsver, cik liela loma tīra gaisa mērķu sasniegšanā var būt Savienības finansējumam. Tāpēc ar Programmu būtu jāatbalsta projekti, arī stratēģiski integrētie projekti, kam ir potenciāls piesaistīt publiskos un privātos līdzekļus, demonstrēt paraugprakses un veicināt gaisa kvalitātes plānu un tiesību aktu īstenošanu vietējā, reģionālā, starpreģionālā, nacionālā un transnacionālā līmenī.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Viens no vispārējiem ES vides rīcībpolitikas mērķiem ir aizsargāt un atjaunot
  jūras
  vidi. Ar Programmu vajadzētu palīdzēt pārvaldīt, saglabāt, atjaunot un monitorēt biodaudzveidību un
  jūras
  ekosistēmas, it sevišķi Natura 2000 jūras teritorijas, un aizsargāt sugas saskaņā ar prioritārās rīcības satvariem, kas izstrādāti saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK, panākt labu vides stāvokli saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/56/EK (28), veicināt jūru tīrību un veselību, īstenot Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā, jo īpaši nolūkā risināt pazaudētu zvejas rīku un jūras piedrazojuma problēmu, un veicināt Savienības iesaisti starptautiskajā okeānu pārvaldībā, kas ir izšķirīgi svarīgi, lai sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam izvirzītos mērķus un nākamajām paaudzēm atstātu veselīgus okeānus. Programmas stratēģiskajiem integrētajiem projektiem un stratēģiskajiem dabas projektiem vajadzētu ietvert relevantas darbības, kuru mērķis ir
  jūras
  vides aizsardzība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Viens no vispārējiem ES vides rīcībpolitikas mērķiem ir aizsargāt un atjaunot
  jūras
  vidi. Ar Programmu vajadzētu palīdzēt pārvaldīt, saglabāt, atjaunot un monitorēt biodaudzveidību un
  jūras
  ekosistēmas, it sevišķi Natura 2000 jūras teritorijas, un aizsargāt sugas saskaņā ar prioritārās rīcības satvariem, kas izstrādāti saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK, panākt labu vides stāvokli saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/56/EK (28), veicināt jūru tīrību un veselību, īstenot Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā, jo īpaši nolūkā risināt pazaudētu zvejas rīku un jūras piedrazojuma problēmu, un veicināt Savienības iesaisti starptautiskajā okeānu pārvaldībā, kas ir izšķirīgi svarīgi, lai sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam izvirzītos mērķus un nākamajām paaudzēm atstātu veselīgus okeānus. Programmas stratēģiskajiem integrētajiem projektiem un stratēģiskajiem dabas projektiem vajadzētu ietvert relevantas darbības, kuru mērķis ir
  jūras
  vides aizsardzība.

| (19) | Viens no vispārējiem ES vides rīcībpolitikas mērķiem ir aizsargāt un atjaunot
  ūdens
  vidi. Ar Programmu vajadzētu palīdzēt pārvaldīt, saglabāt, atjaunot un monitorēt biodaudzveidību un
  ūdens
  ekosistēmas, it sevišķi Natura 2000 jūras teritorijas, un aizsargāt sugas saskaņā ar prioritārās rīcības satvariem, kas izstrādāti saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK, panākt labu vides stāvokli saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/56/EK (28), veicināt jūru tīrību un veselību, īstenot Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā, jo īpaši nolūkā risināt pazaudētu zvejas rīku un jūras piedrazojuma problēmu, un veicināt Savienības iesaisti starptautiskajā okeānu pārvaldībā, kas ir izšķirīgi svarīgi, lai sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam izvirzītos mērķus un nākamajām paaudzēm atstātu veselīgus okeānus. Programmas stratēģiskajiem integrētajiem projektiem un stratēģiskajiem dabas projektiem vajadzētu ietvert relevantas darbības, kuru mērķis ir
  ūdens
  vides aizsardzība. |
| --- | --- |

(19)

Viens no vispārējiem ES vides rīcībpolitikas mērķiem ir aizsargāt un atjaunot
  ūdens
  vidi. Ar Programmu vajadzētu palīdzēt pārvaldīt, saglabāt, atjaunot un monitorēt biodaudzveidību un
  ūdens
  ekosistēmas, it sevišķi Natura 2000 jūras teritorijas, un aizsargāt sugas saskaņā ar prioritārās rīcības satvariem, kas izstrādāti saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK, panākt labu vides stāvokli saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/56/EK (28), veicināt jūru tīrību un veselību, īstenot Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā, jo īpaši nolūkā risināt pazaudētu zvejas rīku un jūras piedrazojuma problēmu, un veicināt Savienības iesaisti starptautiskajā okeānu pārvaldībā, kas ir izšķirīgi svarīgi, lai sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam izvirzītos mērķus un nākamajām paaudzēm atstātu veselīgus okeānus. Programmas stratēģiskajiem integrētajiem projektiem un stratēģiskajiem dabas projektiem vajadzētu ietvert relevantas darbības, kuru mērķis ir
  ūdens
  vides aizsardzība.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | Pašreizējais Natura 2000 teritoriju saglabāšanās stāvoklis ir ļoti slikts, kas liecina, ka šādām teritorijām joprojām ir vajadzīga aizsardzība. Tagadējie KLP maksājumi par Natura 2000 teritorijām ir visefektīvākais līdzeklis, kā saglabāt biodaudzveidību lauksaimniecības zemē

   (1a)

  . Tomēr šādi maksājumi ir nepietiekami, un tie nerada lielu dabas kapitāla vērtību. Tāpēc, lai stimulētu vides aizsardzību šādās teritorijās, KLP maksājumi par Natura 2000 teritorijām būtu jāpalielina. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19a)

Pašreizējais Natura 2000 teritoriju saglabāšanās stāvoklis ir ļoti slikts, kas liecina, ka šādām teritorijām joprojām ir vajadzīga aizsardzība. Tagadējie KLP maksājumi par Natura 2000 teritorijām ir visefektīvākais līdzeklis, kā saglabāt biodaudzveidību lauksaimniecības zemē

   (1a)

  . Tomēr šādi maksājumi ir nepietiekami, un tie nerada lielu dabas kapitāla vērtību. Tāpēc, lai stimulētu vides aizsardzību šādās teritorijās, KLP maksājumi par Natura 2000 teritorijām būtu jāpalielina.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Lai uzlabotos pārvaldība vides un klimata pārmaiņu lietās un ar tām saistītās lietās, kas attiecas uz pāreju uz tīru enerģiju, ir jāiesaista pilsoniskā sabiedrība, veicinot sabiedrības informētību un patērētāju iesaisti, un jāpaplašina ieinteresēto personu, tostarp nevalstisko organizāciju, iesaiste konsultācijās par attiecīgajām rīcībpolitikām un to īstenošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Lai uzlabotos pārvaldība vides un klimata pārmaiņu lietās un ar tām saistītās lietās, kas attiecas uz pāreju uz tīru enerģiju, ir jāiesaista pilsoniskā sabiedrība, veicinot sabiedrības informētību un patērētāju iesaisti, un jāpaplašina ieinteresēto personu, tostarp nevalstisko organizāciju, iesaiste konsultācijās par attiecīgajām rīcībpolitikām un to īstenošanā.

| (20) | Lai uzlabotos pārvaldība vides un klimata pārmaiņu lietās un ar tām saistītās lietās, kas attiecas uz pāreju uz tīru enerģiju, ir jāiesaista pilsoniskā sabiedrība, veicinot sabiedrības informētību un patērētāju iesaisti,
  tostarp izmantojot komunikācijas stratēģiju, kurā ņemti vērā jaunie plašsaziņas līdzekļi un sociālie tīkli,
  un jāpaplašina
  sabiedrības un
  ieinteresēto personu, tostarp nevalstisko organizāciju,
  daudzlīmeņu
  iesaiste konsultācijās par attiecīgajām rīcībpolitikām un to īstenošanā.
  Tāpēc ir lietderīgi, lai Programma atbalstītu plašu NVO loku, kā arī bezpeļņas organizāciju tīklus, kas īsteno Savienības nozīmes mērķus un kas galvenokārt darbojas vides vai klimata rīcības jomā, konkursa un pārredzamā veidā piešķirot dotācijas darbībām, lai šādām NVO, tīkliem un struktūrām palīdzētu efektīvi sekmēt Savienības politikas īstenošanu un veidot un stiprināt to spēju kļūt par efektīvākiem partneriem. |
| --- | --- |

(20)

Lai uzlabotos pārvaldība vides un klimata pārmaiņu lietās un ar tām saistītās lietās, kas attiecas uz pāreju uz tīru enerģiju, ir jāiesaista pilsoniskā sabiedrība, veicinot sabiedrības informētību un patērētāju iesaisti,
  tostarp izmantojot komunikācijas stratēģiju, kurā ņemti vērā jaunie plašsaziņas līdzekļi un sociālie tīkli,
  un jāpaplašina
  sabiedrības un
  ieinteresēto personu, tostarp nevalstisko organizāciju,
  daudzlīmeņu
  iesaiste konsultācijās par attiecīgajām rīcībpolitikām un to īstenošanā.
  Tāpēc ir lietderīgi, lai Programma atbalstītu plašu NVO loku, kā arī bezpeļņas organizāciju tīklus, kas īsteno Savienības nozīmes mērķus un kas galvenokārt darbojas vides vai klimata rīcības jomā, konkursa un pārredzamā veidā piešķirot dotācijas darbībām, lai šādām NVO, tīkliem un struktūrām palīdzētu efektīvi sekmēt Savienības politikas īstenošanu un veidot un stiprināt to spēju kļūt par efektīvākiem partneriem.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Pārvaldības uzlabošanai visos līmeņos vajadzētu būt visu Programmas apakšprogrammu transversālam mērķim, un Programmai vajadzētu palīdzēt izstrādāt un
  attīstīt
  horizontālo vidiskās pārvaldības regulējumu, arī tiesību aktus,
  ar ko tiktu īstenota
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK)
  Konvencija
  par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (29). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Pārvaldības uzlabošanai visos līmeņos vajadzētu būt visu Programmas apakšprogrammu transversālam mērķim, un Programmai vajadzētu palīdzēt izstrādāt un
  attīstīt
  horizontālo vidiskās pārvaldības regulējumu, arī tiesību aktus,
  ar ko tiktu īstenota
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK)
  Konvencija
  par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (29).

| (21) | Pārvaldības uzlabošanai visos līmeņos vajadzētu būt visu Programmas apakšprogrammu transversālam mērķim, un Programmai vajadzētu palīdzēt izstrādāt
  , īstenot
  un
  efektīvi nodrošināt vides un klimata acquis ievērošanu, jo īpaši
  horizontālo vidiskās pārvaldības regulējumu, arī tiesību aktus,
  kurus īsteno ar
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK)
  Konvenciju
  par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (29)
   (29a)

  un Orhūsas konvencijas Atbilstības komiteja
  . |
| --- | --- |

(21)

Pārvaldības uzlabošanai visos līmeņos vajadzētu būt visu Programmas apakšprogrammu transversālam mērķim, un Programmai vajadzētu palīdzēt izstrādāt
  , īstenot
  un
  efektīvi nodrošināt vides un klimata acquis ievērošanu, jo īpaši
  horizontālo vidiskās pārvaldības regulējumu, arī tiesību aktus,
  kurus īsteno ar
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK)
  Konvenciju
  par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (29)
   (29a)

  un Orhūsas konvencijas Atbilstības komiteja
  .

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Programmai tirgus dalībnieki būtu jāsagatavo pārejai uz tīru, energoefektīvu un klimatnoturīgu
  mazoglekļa
  aprites ekonomiku un tie šajā pārejā jāatbalsta, izmēģinot jaunas darījumdarbības iespējas, uzlabojot profesionālās prasmes, atvieglojot patērētāju piekļuvi ilgtspējīgiem produktiem un pakalpojumiem, iesaistot un iespēcinot sabiedriskās domas iespaidotājus un izmēģinot jaunas metodes, kā pielāgot esošos procesus un darījumdarbības vidi. Lai atbalstītu ilgtspējīgu risinājumu plašāku ieviešanos tirgū, jācenšas panākt to pieņemšana sabiedrībā un patērētāju iesaiste. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Programmai tirgus dalībnieki būtu jāsagatavo pārejai uz tīru, energoefektīvu un klimatnoturīgu
  mazoglekļa
  aprites ekonomiku un tie šajā pārejā jāatbalsta, izmēģinot jaunas darījumdarbības iespējas, uzlabojot profesionālās prasmes, atvieglojot patērētāju piekļuvi ilgtspējīgiem produktiem un pakalpojumiem, iesaistot un iespēcinot sabiedriskās domas iespaidotājus un izmēģinot jaunas metodes, kā pielāgot esošos procesus un darījumdarbības vidi. Lai atbalstītu ilgtspējīgu risinājumu plašāku ieviešanos tirgū, jācenšas panākt to pieņemšana sabiedrībā un patērētāju iesaiste.

| (22) | Programmai tirgus dalībnieki būtu jāsagatavo pārejai uz tīru, energoefektīvu un klimatnoturīgu
  emisijneitrālu
  aprites ekonomiku un tie šajā pārejā jāatbalsta, izmēģinot jaunas darījumdarbības iespējas, uzlabojot profesionālās prasmes, atvieglojot patērētāju piekļuvi ilgtspējīgiem produktiem un pakalpojumiem, iesaistot un iespēcinot sabiedriskās domas iespaidotājus un izmēģinot jaunas metodes, kā pielāgot esošos procesus un darījumdarbības vidi. Lai atbalstītu ilgtspējīgu risinājumu plašāku ieviešanos tirgū, jācenšas panākt to pieņemšana sabiedrībā un patērētāju iesaiste. |
| --- | --- |

(22)

Programmai tirgus dalībnieki būtu jāsagatavo pārejai uz tīru, energoefektīvu un klimatnoturīgu
  emisijneitrālu
  aprites ekonomiku un tie šajā pārejā jāatbalsta, izmēģinot jaunas darījumdarbības iespējas, uzlabojot profesionālās prasmes, atvieglojot patērētāju piekļuvi ilgtspējīgiem produktiem un pakalpojumiem, iesaistot un iespēcinot sabiedriskās domas iespaidotājus un izmēģinot jaunas metodes, kā pielāgot esošos procesus un darījumdarbības vidi. Lai atbalstītu ilgtspējīgu risinājumu plašāku ieviešanos tirgū, jācenšas panākt to pieņemšana sabiedrībā un patērētāju iesaiste.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

22.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (22a) | Ar programmu LIFE paredzēts atbalstīt tādu metožu, pieeju un paraugprakses demonstrējumus, kurus var pārņemt un paplašināt. Inovatīvi risinājumi sekmētu ekoloģisko raksturlielumu un ilgtspējas uzlabošanos, jo īpaši nolūkā attīstīt ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi apvidos, kuros notiek aktīs darbs klimata, ūdens, augsnes, biodaudzveidības un atkritumu apsaimniekošanas jomā. Šajā ziņā būtu jāuzsver sinerģija ar citām programmām un rīcībpolitikām, tādām kā Eiropas inovācijas partnerība lauksaimniecības produktivitātei un ilgtspējai un ES Vides vadības un audita sistēma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22a)

Ar programmu LIFE paredzēts atbalstīt tādu metožu, pieeju un paraugprakses demonstrējumus, kurus var pārņemt un paplašināt. Inovatīvi risinājumi sekmētu ekoloģisko raksturlielumu un ilgtspējas uzlabošanos, jo īpaši nolūkā attīstīt ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi apvidos, kuros notiek aktīs darbs klimata, ūdens, augsnes, biodaudzveidības un atkritumu apsaimniekošanas jomā. Šajā ziņā būtu jāuzsver sinerģija ar citām programmām un rīcībpolitikām, tādām kā Eiropas inovācijas partnerība lauksaimniecības produktivitātei un ilgtspējai un ES Vides vadības un audita sistēma.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Savienības līmenī lielas investīcijas vides un klimata pasākumos tiek galvenokārt finansētas no lielām Savienības finansēšanas programmām (integrēšana). Programmas ietvaros izstrādātajiem stratēģiskajiem integrētajiem projektiem un stratēģiskajiem dabas projektiem, kam ir katalītiska loma, būtu jāizmanto šo finansēšanas programmu un citu finansējuma avotu, piem., valsts fondu, sniegtās finansējuma saņemšanas iespējas un jāveido sinerģijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Savienības līmenī lielas investīcijas vides un klimata pasākumos tiek galvenokārt finansētas no lielām Savienības finansēšanas programmām (integrēšana). Programmas ietvaros izstrādātajiem stratēģiskajiem integrētajiem projektiem un stratēģiskajiem dabas projektiem, kam ir katalītiska loma, būtu jāizmanto šo finansēšanas programmu un citu finansējuma avotu, piem., valsts fondu, sniegtās finansējuma saņemšanas iespējas un jāveido sinerģijas.

| (23) | Savienības līmenī lielas investīcijas vides un klimata pasākumos tiek galvenokārt finansētas no lielām Savienības finansēšanas programmām (integrēšana).
  Tāpēc noteikti ir jāpastiprina centieni, lai arī pārējās Savienības finansēšanas programmas būtu ilgtspējīgas, biodaudzveidību aizsargājošas un klimatnoturīgas un lai visos Savienības instrumentos tiktu integrēti ilgtspēju nodrošinoši pasākumi. Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt kopīgu metodiku un veikt efektīvus pasākumus, ar ko nodrošinātu, ka LIFE projekti neatstāj nelabvēlīgu ietekmi uz citām Savienības programmām un rīcībpolitikām.
  Programmas ietvaros izstrādātajiem stratēģiskajiem integrētajiem projektiem un stratēģiskajiem dabas projektiem, kam ir katalītiska loma, būtu jāizmanto šo finansēšanas programmu un citu finansējuma avotu, piem., valsts fondu, sniegtās finansējuma saņemšanas iespējas un jāveido sinerģijas. |
| --- | --- |

(23)

Savienības līmenī lielas investīcijas vides un klimata pasākumos tiek galvenokārt finansētas no lielām Savienības finansēšanas programmām (integrēšana).
  Tāpēc noteikti ir jāpastiprina centieni, lai arī pārējās Savienības finansēšanas programmas būtu ilgtspējīgas, biodaudzveidību aizsargājošas un klimatnoturīgas un lai visos Savienības instrumentos tiktu integrēti ilgtspēju nodrošinoši pasākumi. Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt kopīgu metodiku un veikt efektīvus pasākumus, ar ko nodrošinātu, ka LIFE projekti neatstāj nelabvēlīgu ietekmi uz citām Savienības programmām un rīcībpolitikām.
  Programmas ietvaros izstrādātajiem stratēģiskajiem integrētajiem projektiem un stratēģiskajiem dabas projektiem, kam ir katalītiska loma, būtu jāizmanto šo finansēšanas programmu un citu finansējuma avotu, piem., valsts fondu, sniegtās finansējuma saņemšanas iespējas un jāveido sinerģijas.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

23.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23a) | Stratēģisko dabas projektu un stratēģisko integrēto projektu panākumi ir atkarīgi no ciešas sadarbības starp valsts, reģionālām un vietējām iestādēm un nevalstiskiem rīcībspēkiem, uz kuriem attiecas Programmas mērķuzdevumi. Tāpēc saistībā ar projektu izstrādi, īstenošanu, novērtēšanu un uzraudzību būtu jāpiemēro pārredzamības un lēmumu publiskuma principi, jo īpaši gadījumā, ja notiek līdzekļu integrēšana vai iesaistīti vairāki finansējuma avoti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23a)

Stratēģisko dabas projektu un stratēģisko integrēto projektu panākumi ir atkarīgi no ciešas sadarbības starp valsts, reģionālām un vietējām iestādēm un nevalstiskiem rīcībspēkiem, uz kuriem attiecas Programmas mērķuzdevumi. Tāpēc saistībā ar projektu izstrādi, īstenošanu, novērtēšanu un uzraudzību būtu jāpiemēro pārredzamības un lēmumu publiskuma principi, jo īpaši gadījumā, ja notiek līdzekļu integrēšana vai iesaistīti vairāki finansējuma avoti.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Ņemot vērā, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstoši Savienības pienākumam īstenot Parīzes nolīgumu un sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, Programma palīdzēs klimata pasākumus pilnīgāk integrēt citās politikas jomās un panākt vispārējo mērķrādītāju, ka vismaz 25 % ES budžeta izdevumu dotu ieguldījumu klimatisko mērķu sasniegšanā. Paredzams, ka Programmas pasākumu ieguldījums klimatisko mērķu sasniegšanā būs 61 % no Programmas kopējā līdzekļu apjoma. Relevantās darbības tiks apzinātas Programmas sagatavošanā un īstenošanā un vēlreiz novērtētas relevanto izvērtēšanas un caurskatīšanas procesu kontekstā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Ņemot vērā, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstoši Savienības pienākumam īstenot Parīzes nolīgumu un sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, Programma palīdzēs klimata pasākumus pilnīgāk integrēt citās politikas jomās un panākt vispārējo mērķrādītāju, ka vismaz 25 % ES budžeta izdevumu dotu ieguldījumu klimatisko mērķu sasniegšanā. Paredzams, ka Programmas pasākumu ieguldījums klimatisko mērķu sasniegšanā būs 61 % no Programmas kopējā līdzekļu apjoma. Relevantās darbības tiks apzinātas Programmas sagatavošanā un īstenošanā un vēlreiz novērtētas relevanto izvērtēšanas un caurskatīšanas procesu kontekstā.

| (24) | Ņemot vērā, cik svarīgi ir
  koordinēti un vērienīgi
  cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstoši Savienības pienākumam īstenot Parīzes nolīgumu un sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, Programma palīdzēs klimata pasākumus pilnīgāk integrēt citās politikas jomās un panākt vispārējo mērķrādītāju, ka vismaz 25 % ES budžeta izdevumu dotu ieguldījumu klimatisko mērķu sasniegšanā
  2021.–2027. gada DFS periodā un ikgadējā 30 % mērķa sasniegšanā pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā 2027. gadā
  . Paredzams, ka Programmas pasākumu ieguldījums klimatisko mērķu sasniegšanā būs
  [61 %]
  no Programmas kopējā līdzekļu apjoma. Relevantās darbības tiks apzinātas Programmas sagatavošanā un īstenošanā un vēlreiz novērtētas relevanto izvērtēšanas un caurskatīšanas procesu kontekstā. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā, cik svarīgi ir
  koordinēti un vērienīgi
  cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstoši Savienības pienākumam īstenot Parīzes nolīgumu un sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, Programma palīdzēs klimata pasākumus pilnīgāk integrēt citās politikas jomās un panākt vispārējo mērķrādītāju, ka vismaz 25 % ES budžeta izdevumu dotu ieguldījumu klimatisko mērķu sasniegšanā
  2021.–2027. gada DFS periodā un ikgadējā 30 % mērķa sasniegšanā pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā 2027. gadā
  . Paredzams, ka Programmas pasākumu ieguldījums klimatisko mērķu sasniegšanā būs
  [61 %]
  no Programmas kopējā līdzekļu apjoma. Relevantās darbības tiks apzinātas Programmas sagatavošanā un īstenošanā un vēlreiz novērtētas relevanto izvērtēšanas un caurskatīšanas procesu kontekstā.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Programmu īstenojot, pienācīga uzmanība būtu jāveltī tālāko reģionu stratēģijai, ņemot vērā LESD 349. pantu un šo reģionu īpašās vajadzības un neaizsargātību. Būtu jāņem vērā arī Savienības rīcībpolitikas, kas nav vides, klimata un relevantās tīras enerģētikas rīcībpolitikas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Programmu īstenojot, pienācīga uzmanība būtu jāveltī tālāko reģionu stratēģijai, ņemot vērā LESD 349. pantu un šo reģionu īpašās vajadzības un neaizsargātību. Būtu jāņem vērā arī Savienības rīcībpolitikas, kas nav vides, klimata un relevantās tīras enerģētikas rīcībpolitikas.

| (25) | Programmu īstenojot, pienācīga uzmanība būtu jāveltī tālāko reģionu stratēģijai, ņemot vērā LESD 349. pantu un šo reģionu īpašās vajadzības un neaizsargātību.
  Šajā nolūkā pienācīgi būtu jāstiprina Savienības un dalībvalstu finansējums.
  Būtu jāņem vērā arī Savienības rīcībpolitikas, kas nav vides, klimata un relevantās tīras enerģētikas rīcībpolitikas. |
| --- | --- |

(25)

Programmu īstenojot, pienācīga uzmanība būtu jāveltī tālāko reģionu stratēģijai, ņemot vērā LESD 349. pantu un šo reģionu īpašās vajadzības un neaizsargātību.
  Šajā nolūkā pienācīgi būtu jāstiprina Savienības un dalībvalstu finansējums.
  Būtu jāņem vērā arī Savienības rīcībpolitikas, kas nav vides, klimata un relevantās tīras enerģētikas rīcībpolitikas.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Atbalstot Programmas īstenošanu, Komisijai būtu jāsadarbojas ar Programmas valsts kontaktpunktiem, jāorganizē semināri un darbsemināri, jāpublicē saraksti ar Programmas ietvaros finansētajiem projektiem vai jāveic citas darbības, kas orientētas uz projektu rezultātu izplatīšanu, pieredzes, zināšanu un paraugprakses apmaiņas veicināšanu un projektu rezultātu atkārtošanu visā Savienībā. Šādas darbības it sevišķi jāorientē uz dalībvalstīm, kas apgūst maz līdzekļu, un jāveicina saziņa un sadarbība starp projektu labuma guvējiem, pieteikumu iesniedzējiem vai ieinteresētajām personām, kas iesaistīti pabeigtos un vēl noritošos projektos tajā pašā jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Atbalstot Programmas īstenošanu, Komisijai būtu jāsadarbojas ar Programmas valsts kontaktpunktiem, jāorganizē semināri un darbsemināri, jāpublicē saraksti ar Programmas ietvaros finansētajiem projektiem vai jāveic citas darbības, kas orientētas uz projektu rezultātu izplatīšanu, pieredzes, zināšanu un paraugprakses apmaiņas veicināšanu un projektu rezultātu atkārtošanu visā Savienībā. Šādas darbības it sevišķi jāorientē uz dalībvalstīm, kas apgūst maz līdzekļu, un jāveicina saziņa un sadarbība starp projektu labuma guvējiem, pieteikumu iesniedzējiem vai ieinteresētajām personām, kas iesaistīti pabeigtos un vēl noritošos projektos tajā pašā jomā.

| (26) | Atbalstot Programmas īstenošanu, Komisijai būtu jāsadarbojas ar Programmas valsts
  , reģionāliem un vietējiem
  kontaktpunktiem,
  tostarp jāizveido vietēja līmeņa konsultāciju tīkls, lai sekmētu tādu projektu izstrādi, kam ir augsta pievienotā vērtība un ietekme uz politiku, un lai nodrošinātu, ka tiek sniegta informācija par papildu finansējumu, projektu pārnesamību, kā arī ilgtermiņa ilgtspēju,
  jāorganizē semināri un darbsemināri, jāpublicē saraksti ar Programmas ietvaros finansētajiem projektiem vai jāveic citas darbības,
  piemēram, plašsaziņas līdzekļu kampaņas,
  kas orientētas uz projektu rezultātu
  vērienīgāku
  izplatīšanu, pieredzes, zināšanu un paraugprakses apmaiņas veicināšanu un projektu rezultātu atkārtošanu visā Savienībā
  , tādējādi veicinot sadarbību un komunikāciju
  . Šādas darbības it sevišķi jāorientē uz dalībvalstīm, kas apgūst maz līdzekļu, un jāveicina saziņa un sadarbība starp projektu labuma guvējiem, pieteikumu iesniedzējiem vai ieinteresētajām personām, kas iesaistīti pabeigtos un vēl noritošos projektos tajā pašā jomā.
  Ir būtiski šādā komunikācijā un sadarbībā iesaistīt arī reģionālās un vietējās iestādes un ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(26)

Atbalstot Programmas īstenošanu, Komisijai būtu jāsadarbojas ar Programmas valsts
  , reģionāliem un vietējiem
  kontaktpunktiem,
  tostarp jāizveido vietēja līmeņa konsultāciju tīkls, lai sekmētu tādu projektu izstrādi, kam ir augsta pievienotā vērtība un ietekme uz politiku, un lai nodrošinātu, ka tiek sniegta informācija par papildu finansējumu, projektu pārnesamību, kā arī ilgtermiņa ilgtspēju,
  jāorganizē semināri un darbsemināri, jāpublicē saraksti ar Programmas ietvaros finansētajiem projektiem vai jāveic citas darbības,
  piemēram, plašsaziņas līdzekļu kampaņas,
  kas orientētas uz projektu rezultātu
  vērienīgāku
  izplatīšanu, pieredzes, zināšanu un paraugprakses apmaiņas veicināšanu un projektu rezultātu atkārtošanu visā Savienībā
  , tādējādi veicinot sadarbību un komunikāciju
  . Šādas darbības it sevišķi jāorientē uz dalībvalstīm, kas apgūst maz līdzekļu, un jāveicina saziņa un sadarbība starp projektu labuma guvējiem, pieteikumu iesniedzējiem vai ieinteresētajām personām, kas iesaistīti pabeigtos un vēl noritošos projektos tajā pašā jomā.
  Ir būtiski šādā komunikācijā un sadarbībā iesaistīt arī reģionālās un vietējās iestādes un ieinteresētās personas.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

28.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28a) | Minimālās un maksimālās līdzfinansējuma likmes būtu jānosaka tādā līmenī, kāds vajadzīgs efektīva Programmas atbalsta līmeņa saglabāšanai, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamo elastīgumu un pielāgojamību, kas vajadzīga, lai apmierinātu pašreizējo darbību un struktūru vajadzības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28a)

Minimālās un maksimālās līdzfinansējuma likmes būtu jānosaka tādā līmenī, kāds vajadzīgs efektīva Programmas atbalsta līmeņa saglabāšanai, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamo elastīgumu un pielāgojamību, kas vajadzīga, lai apmierinātu pašreizējo darbību un struktūru vajadzības.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas atkarībā no iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām tam būtu jāietver fiksētu summu, vienotu likmju un vienības izmaksu standarta likmes izmantošanas izskatīšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas atkarībā no iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām tam būtu jāietver fiksētu summu, vienotu likmju un vienības izmaksu standarta likmes izmantošanas izskatīšana.

| (31) | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas atkarībā no iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām tam būtu jāietver fiksētu summu, vienotu likmju un vienības izmaksu standarta likmes izmantošanas izskatīšana.
  Komisijai būtu jānodrošina, ka īstenošana ir viegli saprotama, un būtu jāveicina, lai notiktu īstena projekta izpildītāju darba vienkāršošana. |
| --- | --- |

(31)

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas atkarībā no iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām tam būtu jāietver fiksētu summu, vienotu likmju un vienības izmaksu standarta likmes izmantošanas izskatīšana.
  Komisijai būtu jānodrošina, ka īstenošana ir viegli saprotama, un būtu jāveicina, lai notiktu īstena projekta izpildītāju darba vienkāršošana.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

36.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (36a) | Lai Programmas atbalsts un īstenošana būtu saskanīga ar Savienības rīcībpolitikām un prioritātēm un papildinātu citus Savienības finanšu instrumentus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz šīs regulas papildināšanu, pieņemot daudzgadu darba programmas. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36a)

Lai Programmas atbalsts un īstenošana būtu saskanīga ar Savienības rīcībpolitikām un prioritātēm un papildinātu citus Savienības finanšu instrumentus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz šīs regulas papildināšanu, pieņemot daudzgadu darba programmas. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, dot ieguldījumu
  ilgtspējīgā attīstībā
  un palīdzēt sasniegt Savienības vides, klimata un relevanto
  tīras
  enerģijas tiesību aktu, stratēģiju, plānu vai starptautisku saistību instrumentu mērķus un mērķrādītājus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet šīs regulas mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, dot ieguldījumu
  ilgtspējīgā attīstībā
  un palīdzēt sasniegt Savienības vides, klimata un relevanto
  tīras
  enerģijas tiesību aktu, stratēģiju, plānu vai starptautisku saistību instrumentu mērķus un mērķrādītājus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet šīs regulas mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (38) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, dot ieguldījumu
  augsta līmeņa vides aizsardzībā un vērienīgā klimatiskā rīcībā, nodrošinot labu pārvaldību un daudzu ieinteresēto personu iesaisti,
  un palīdzēt sasniegt Savienības vides,
  biodaudzveidības,
  klimata
  , aprites ekonomikas
  un relevanto
  atjaunojamās
  enerģijas
  un energoefektivitātes
  tiesību aktu, stratēģiju, plānu vai starptautisku saistību instrumentu mērķus un mērķrādītājus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet šīs regulas mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, dot ieguldījumu
  augsta līmeņa vides aizsardzībā un vērienīgā klimatiskā rīcībā, nodrošinot labu pārvaldību un daudzu ieinteresēto personu iesaisti,
  un palīdzēt sasniegt Savienības vides,
  biodaudzveidības,
  klimata
  , aprites ekonomikas
  un relevanto
  atjaunojamās
  enerģijas
  un energoefektivitātes
  tiesību aktu, stratēģiju, plānu vai starptautisku saistību instrumentu mērķus un mērķrādītājus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet šīs regulas mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ar šo regulu tiek izveidota vides un klimata pasākumu programma (LIFE) (“Programma”). | Ar šo regulu tiek izveidota vides un klimata pasākumu programma (LIFE) (“Programma”)
  , kas aptver periodu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ar šo regulu tiek izveidota vides un klimata pasākumu programma (LIFE) (“Programma”).

Ar šo regulu tiek izveidota vides un klimata pasākumu programma (LIFE) (“Programma”)
  , kas aptver periodu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim
  .

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Regulā ir izklāstīti Programmas mērķi, budžets
  2021.–2027. gada
  periodam, Savienības finansējuma formas un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi. | Regulā ir izklāstīti Programmas mērķi, budžets
  minētajam
  periodam, Savienības finansējuma formas un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Regulā ir izklāstīti Programmas mērķi, budžets
  2021.–2027. gada
  periodam, Savienības finansējuma formas un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

Regulā ir izklāstīti Programmas mērķi, budžets
  minētajam
  periodam, Savienības finansējuma formas un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | “stratēģiski dabas projekti” ir projekti, kas palīdz sasniegt Savienības dabas un biodaudzveidības mērķus,
  dalībvalstīs
  īstenojot saskaņotas rīcības programmas nolūkā šos mērķus un prioritātes integrēt citās rīcībpolitikās un finanšu instrumentos, tostarp koordinēti īstenojot saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK izveidotos prioritārās rīcības satvarus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

“stratēģiski dabas projekti” ir projekti, kas palīdz sasniegt Savienības dabas un biodaudzveidības mērķus,
  dalībvalstīs
  īstenojot saskaņotas rīcības programmas nolūkā šos mērķus un prioritātes integrēt citās rīcībpolitikās un finanšu instrumentos, tostarp koordinēti īstenojot saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK izveidotos prioritārās rīcības satvarus;

| (1) | “stratēģiski dabas projekti” ir projekti, kas palīdz sasniegt Savienības dabas un biodaudzveidības mērķus, īstenojot saskaņotas rīcības programmas
  , jo īpaši
  nolūkā šos mērķus un prioritātes integrēt citās rīcībpolitikās un finanšu instrumentos, tostarp koordinēti īstenojot saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK izveidotos prioritārās rīcības satvarus; |
| --- | --- |

(1)

“stratēģiski dabas projekti” ir projekti, kas palīdz sasniegt Savienības dabas un biodaudzveidības mērķus, īstenojot saskaņotas rīcības programmas
  , jo īpaši
  nolūkā šos mērķus un prioritātes integrēt citās rīcībpolitikās un finanšu instrumentos, tostarp koordinēti īstenojot saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK izveidotos prioritārās rīcības satvarus;

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt pāreju uz tīru, energoefektīvu un klimatnoturīgu
  mazoglekļa
  aprites ekonomiku,
  cita starpā veicinot pāreju uz tīru enerģiju
  ,
  vides kvalitātes aizsardzību
  un
  uzlabošanu un biodaudzveidības zuduma apturēšanu
  un
  biodaudzveidības atjaunošanu
  , tādējādi dodot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā. | 1.   Programmas vispārīgais mērķis ir
  taisnīgas pārejas sistēmas ietvaros
  sekmēt pāreju uz tīru, energoefektīvu
  , emisijneitrālu
  un klimatnoturīgu aprites ekonomiku,
  aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti
  ,
  apturēt biodaudzveidības zudumu
  un
  to atjaunot, kā arī apturēt ekosistēmu degradāciju
  un
  to pavērst pretējā virzienā
  , tādējādi dodot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt pāreju uz tīru, energoefektīvu un klimatnoturīgu
  mazoglekļa
  aprites ekonomiku,
  cita starpā veicinot pāreju uz tīru enerģiju
  ,
  vides kvalitātes aizsardzību
  un
  uzlabošanu un biodaudzveidības zuduma apturēšanu
  un
  biodaudzveidības atjaunošanu
  , tādējādi dodot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā.

1.   Programmas vispārīgais mērķis ir
  taisnīgas pārejas sistēmas ietvaros
  sekmēt pāreju uz tīru, energoefektīvu
  , emisijneitrālu
  un klimatnoturīgu aprites ekonomiku,
  aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti
  ,
  apturēt biodaudzveidības zudumu
  un
  to atjaunot, kā arī apturēt ekosistēmu degradāciju
  un
  to pavērst pretējā virzienā
  , tādējādi dodot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā.

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | izstrādāt, demonstrēt un popularizēt inovatīvus paņēmienus un pieejas, kā sasniegt Savienības tiesību aktos un rīcībpolitikās izvirzītos vides un klimata politikas mērķus, tostarp pāriet uz tīru enerģiju, un
  palīdzēt
  izmantot paraugpraksi dabas un biodaudzveidības jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

izstrādāt, demonstrēt un popularizēt inovatīvus paņēmienus un pieejas, kā sasniegt Savienības tiesību aktos un rīcībpolitikās izvirzītos vides un klimata politikas mērķus, tostarp pāriet uz tīru enerģiju, un
  palīdzēt
  izmantot paraugpraksi dabas un biodaudzveidības jomā;

palīdzēt

| (a) | izstrādāt, demonstrēt un popularizēt inovatīvus paņēmienus un pieejas, kā sasniegt Savienības tiesību aktos un rīcībpolitikās izvirzītos vides un klimata politikas mērķus, tostarp pāriet uz tīru
  , atjaunojamu
  enerģiju
  un uzlabot energoefektivitāti
  ,
  sekmēt uz zināšanām balstītu, efektīvu pārvaldību
  un izmantot paraugpraksi dabas un biodaudzveidības jomā
  , tostarp ar Natura 2000 tīkla atbalstu
  ; |
| --- | --- |

(a)

izstrādāt, demonstrēt un popularizēt inovatīvus paņēmienus un pieejas, kā sasniegt Savienības tiesību aktos un rīcībpolitikās izvirzītos vides un klimata politikas mērķus, tostarp pāriet uz tīru
  , atjaunojamu
  enerģiju
  un uzlabot energoefektivitāti
  ,
  sekmēt uz zināšanām balstītu, efektīvu pārvaldību
  un izmantot paraugpraksi dabas un biodaudzveidības jomā
  , tostarp ar Natura 2000 tīkla atbalstu
  ;

, atjaunojamu

un uzlabot energoefektivitāti

sekmēt uz zināšanām balstītu, efektīvu pārvaldību

, tostarp ar Natura 2000 tīkla atbalstu

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | atbalstīt relevanto Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un izpildes panākšanu,
  tostarp uzlabot
  pārvaldību, stiprinot publisko un privāto aktoru spējas un pilsoniskās sabiedrības iesaisti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

atbalstīt relevanto Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un izpildes panākšanu,
  tostarp uzlabot
  pārvaldību, stiprinot publisko un privāto aktoru spējas un pilsoniskās sabiedrības iesaisti;

tostarp uzlabot

| (b) | atbalstīt relevanto Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku izstrādi, īstenošanu, uzraudzību
  , efektīvu ievērošanu
  un izpildes panākšanu,
  jo īpaši atbalstot saskaņā ar LESD 192. panta 3. punktu pieņemto vispārējo Savienības vides rīcības programmu īstenošanu un uzlabojot vides un klimata
  pārvaldību
  visos līmeņos
  ,
  tostarp
  stiprinot publisko un privāto aktoru spējas un pilsoniskās sabiedrības iesaisti; |
| --- | --- |

(b)

atbalstīt relevanto Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku izstrādi, īstenošanu, uzraudzību
  , efektīvu ievērošanu
  un izpildes panākšanu,
  jo īpaši atbalstot saskaņā ar LESD 192. panta 3. punktu pieņemto vispārējo Savienības vides rīcības programmu īstenošanu un uzlabojot vides un klimata
  pārvaldību
  visos līmeņos
  ,
  tostarp
  stiprinot publisko un privāto aktoru spējas un pilsoniskās sabiedrības iesaisti;

, efektīvu ievērošanu

jo īpaši atbalstot saskaņā ar LESD 192. panta 3. punktu pieņemto vispārējo Savienības vides rīcības programmu īstenošanu un uzlabojot vides un klimata

visos līmeņos

tostarp

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Finansējums Programmas īstenošanai 2021.–2027. gada periodā ir
  5 450 000 000
   EUR faktiskajās cenās. | 1.   Finansējums Programmas īstenošanai 2021.–2027. gada periodā ir
  6 442 000 000
   EUR
  2018. gada cenās (
  7 272 000 000 EUR faktiskajās cenās). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Finansējums Programmas īstenošanai 2021.–2027. gada periodā ir
  5 450 000 000
   EUR faktiskajās cenās.

1.   Finansējums Programmas īstenošanai 2021.–2027. gada periodā ir
  6 442 000 000
   EUR
  2018. gada cenās (
  7 272 000 000 EUR faktiskajās cenās).

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Orientējošais 1. punktā minētās summas sadalījums ir: | 2.   Orientējošais 1. punktā minētās summas sadalījums ir: |
| a) | 3 500 000 000
   EUR jomai “Vide”, no kā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Orientējošais 1. punktā minētās summas sadalījums ir:

2.   Orientējošais 1. punktā minētās summas sadalījums ir:

a)

3 500 000 000
   EUR jomai “Vide”, no kā

3 500 000 000

| a) | 4 715 000 000  EUR 2018. gada cenās (5 322 000 000
   EUR faktiskajās cenās
  , kas ir 73,2  % no kopējā Programmas finansējuma)
  jomai “Vide”, no kā |
| --- | --- |

a)

4 715 000 000  EUR 2018. gada cenās (5 322 000 000
   EUR faktiskajās cenās
  , kas ir 73,2  % no kopējā Programmas finansējuma)
  jomai “Vide”, no kā

4 715 000 000  EUR 2018. gada cenās (5 322 000 000

, kas ir 73,2  % no kopējā Programmas finansējuma)

| | (1) | 2 150 000 000
   EUR apakšprogrammai “Daba un biodaudzveidība” un |
| --- | --- | --- |

(1)

2 150 000 000
   EUR apakšprogrammai “Daba un biodaudzveidība” un

2 150 000 000

| | (1) | 2 829 000 000
   EUR
  2018. gada cenās
  (
  3 261 420 000
   EUR faktiskajās cenās
  , kas ir 44,9  % no kopējā Programmas finansējuma)
  apakšprogrammai “Daba un biodaudzveidība” un |
| --- | --- | --- |

(1)

2 829 000 000
   EUR
  2018. gada cenās
  (
  3 261 420 000
   EUR faktiskajās cenās
  , kas ir 44,9  % no kopējā Programmas finansējuma)
  apakšprogrammai “Daba un biodaudzveidība” un

2 829 000 000

2018. gada cenās

3 261 420 000

, kas ir 44,9  % no kopējā Programmas finansējuma)

| | (2) | 1 350 000 000
   EUR apakšprogrammai “Aprites ekonomika un dzīves kvalitāte”; |
| --- | --- | --- |

(2)

1 350 000 000
   EUR apakšprogrammai “Aprites ekonomika un dzīves kvalitāte”;

1 350 000 000

| | (2) | 1 886 000 000
   EUR
  2018. gada cenās
  (
  2 060 580 000
   EUR faktiskajās cenās
  , kas ir 28,3  % no kopējā Programmas finansējuma)
  apakšprogrammai “Aprites ekonomika un dzīves kvalitāte”; |
| --- | --- | --- |

(2)

1 886 000 000
   EUR
  2018. gada cenās
  (
  2 060 580 000
   EUR faktiskajās cenās
  , kas ir 28,3  % no kopējā Programmas finansējuma)
  apakšprogrammai “Aprites ekonomika un dzīves kvalitāte”;

1 886 000 000

2018. gada cenās

2 060 580 000

, kas ir 28,3  % no kopējā Programmas finansējuma)

| (b) | 1 950 000 000  EUR jomai “Klimata pasākumi”, no kā |
| --- | --- |

(b)

1 950 000 000  EUR jomai “Klimata pasākumi”, no kā

| (b) | 1 950 000 000  EUR jomai “Klimata pasākumi”, no kā |
| --- | --- |

(b)

1 950 000 000  EUR jomai “Klimata pasākumi”, no kā

| | (1) | 950 000 000  EUR apakšprogrammai “Klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām” un |
| --- | --- | --- |

(1)

950 000 000  EUR apakšprogrammai “Klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām” un

| | (1) | 950 000 000  EUR apakšprogrammai “Klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām” un |
| --- | --- | --- |

(1)

950 000 000  EUR apakšprogrammai “Klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām” un

| | (2) | 1 000 000 000  EUR apakšprogrammai “Pāreja uz tīru enerģiju”. |
| --- | --- | --- |

(2)

1 000 000 000  EUR apakšprogrammai “Pāreja uz tīru enerģiju”.

| | (2) | 1 000 000 000  EUR apakšprogrammai “Pāreja uz tīru enerģiju”. |
| --- | --- | --- |

(2)

1 000 000 000  EUR apakšprogrammai “Pāreja uz tīru enerģiju”.

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – ievaddaļa

6. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmā var piedalīties šādas trešās valstis: | 1.   
  Ja pilnībā tiek ievēroti visi noteikumi un nosacījumi,
  Programmā var piedalīties šādas trešās valstis: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Programmā var piedalīties šādas trešās valstis:

1.   
  Ja pilnībā tiek ievēroti visi noteikumi un nosacījumi,
  Programmā var piedalīties šādas trešās valstis:

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6.a pants (jauns)

6.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a pants




  Starptautiska sadarbība




  Programmas īstenošanas laikā var sadarboties ar relevantām starptautiskām organizācijām un to iestādēm un struktūrām, ja tas ir vajadzīgs 3. pantā noteikto vispārīgo mērķu sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a pants

Starptautiska sadarbība

Programmas īstenošanas laikā var sadarboties ar relevantām starptautiskām organizācijām un to iestādēm un struktūrām, ja tas ir vajadzīgs 3. pantā noteikto vispārīgo mērķu sasniegšanai.

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants

7. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programmu īsteno tā
  , lai
  gādātu par tās saskanību
  ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, programmu “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un InvestEU, tā radot sinerģiju, ir sevišķi attiecībā uz stratēģiskiem dabas projektiem un stratēģiskiem integrētajiem projektiem, un atbalstot Programmas ietvaros izstrādāto risinājumu ieviešanos un pārņemšanu. | Komisija nodrošina konsekventu Programmas īstenošanu un Komisija un dalībvalstis gādā
  , lai
  tā būtu saskanīga un tiktu koordinēta
  ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, programmu “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu,
  Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas Inovācijas fondu
  un InvestEU, tā radot sinerģiju, ir sevišķi attiecībā uz stratēģiskiem dabas projektiem un stratēģiskiem integrētajiem projektiem, un atbalstot Programmas ietvaros izstrādāto risinājumu ieviešanos un pārņemšanu.
  Komisija un dalībvalstis visos līmeņos nodrošina papildināmību. Komisija nosaka konkrētās darbības un mobilizē vajadzīgo finansējumu no citām Savienības programmām, un sekmē no citiem avotiem finansēto papildinošo darbību koordinētu un saskaņotu īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Programmu īsteno tā
  , lai
  gādātu par tās saskanību
  ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, programmu “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un InvestEU, tā radot sinerģiju, ir sevišķi attiecībā uz stratēģiskiem dabas projektiem un stratēģiskiem integrētajiem projektiem, un atbalstot Programmas ietvaros izstrādāto risinājumu ieviešanos un pārņemšanu.

Programmu īsteno tā

gādātu par tās saskanību

Komisija nodrošina konsekventu Programmas īstenošanu un Komisija un dalībvalstis gādā
  , lai
  tā būtu saskanīga un tiktu koordinēta
  ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, programmu “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu,
  Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas Inovācijas fondu
  un InvestEU, tā radot sinerģiju, ir sevišķi attiecībā uz stratēģiskiem dabas projektiem un stratēģiskiem integrētajiem projektiem, un atbalstot Programmas ietvaros izstrādāto risinājumu ieviešanos un pārņemšanu.
  Komisija un dalībvalstis visos līmeņos nodrošina papildināmību. Komisija nosaka konkrētās darbības un mobilizē vajadzīgo finansējumu no citām Savienības programmām, un sekmē no citiem avotiem finansēto papildinošo darbību koordinētu un saskaņotu īstenošanu.

Komisija nodrošina konsekventu Programmas īstenošanu un Komisija un dalībvalstis gādā

tā būtu saskanīga un tiktu koordinēta

Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas Inovācijas fondu

Komisija un dalībvalstis visos līmeņos nodrošina papildināmību. Komisija nosaka konkrētās darbības un mobilizē vajadzīgo finansējumu no citām Savienības programmām, un sekmē no citiem avotiem finansēto papildinošo darbību koordinētu un saskaņotu īstenošanu.

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1.a punkts (jauns)

8. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Programmu īsteno taisnīgas pārejas sistēmas ietvaros, projektu izstrādē un īstenošanā iesaistot skartās kopienas un teritorijas, ko jo īpaši panāktu, rīkojot apspriedes un veidojot dialogu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Programmu īsteno taisnīgas pārejas sistēmas ietvaros, projektu izstrādē un īstenošanā iesaistot skartās kopienas un teritorijas, ko jo īpaši panāktu, rīkojot apspriedes un veidojot dialogu.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 3. punkts

10. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Apakšprogrammas “Daba un biodaudzveidība”
  projektus
  , kas attiecas uz Natura 2000 teritoriju pārvaldību, atjaunošanu un monitoringu saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK
  atbalsta tā
  ,
  kā paredzēts
  saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK izveidotajos prioritārās rīcības satvaros. | 3.   Apakšprogrammas “Daba un biodaudzveidība”
  projektos
  , kas attiecas uz Natura 2000 teritoriju pārvaldību, atjaunošanu un monitoringu saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK
  , ņem vērā prioritātes, kuras noteiktas nacionālajos un reģionālajos plānos, stratēģijās un rīcībpolitikās
  ,
  inter alia
  saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK izveidotajos prioritārās rīcības satvaros. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Apakšprogrammas “Daba un biodaudzveidība”
  projektus
  , kas attiecas uz Natura 2000 teritoriju pārvaldību, atjaunošanu un monitoringu saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK
  atbalsta tā
  ,
  kā paredzēts
  saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK izveidotajos prioritārās rīcības satvaros.

3.   Apakšprogrammas “Daba un biodaudzveidība”
  projektos
  , kas attiecas uz Natura 2000 teritoriju pārvaldību, atjaunošanu un monitoringu saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK
  , ņem vērā prioritātes, kuras noteiktas nacionālajos un reģionālajos plānos, stratēģijās un rīcībpolitikās
  ,
  inter alia
  saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK izveidotajos prioritārās rīcības satvaros.

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 4. punkts

10. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ar dotācijām var finansēt darbības ārpus
  Savienības
  , ja vien projekts ir vērsts uz Savienības vidiskajiem un klimatiskajiem mērķiem un darbības ārpus Savienības ir jāveic, lai nodrošinātu dalībvalstu teritorijā veikto pasākumu rezultativitāti. | 4.   Ar dotācijām var finansēt darbības ārpus
  dalībvalstīm, aizjūras teritoriju valstīm vai ar tām saistītajiem reģioniem
  , ja vien projekts ir vērsts uz Savienības vidiskajiem un klimatiskajiem mērķiem un darbības ārpus Savienības ir jāveic, lai nodrošinātu dalībvalstu teritorijā
  vai aizjūras teritoriju valstīs vai ar tām saistītajos reģionos
  veikto pasākumu rezultativitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ar dotācijām var finansēt darbības ārpus
  Savienības
  , ja vien projekts ir vērsts uz Savienības vidiskajiem un klimatiskajiem mērķiem un darbības ārpus Savienības ir jāveic, lai nodrošinātu dalībvalstu teritorijā veikto pasākumu rezultativitāti.

4.   Ar dotācijām var finansēt darbības ārpus
  dalībvalstīm, aizjūras teritoriju valstīm vai ar tām saistītajiem reģioniem
  , ja vien projekts ir vērsts uz Savienības vidiskajiem un klimatiskajiem mērķiem un darbības ārpus Savienības ir jāveic, lai nodrošinātu dalībvalstu teritorijā
  vai aizjūras teritoriju valstīs vai ar tām saistītajos reģionos
  veikto pasākumu rezultativitāti.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – 3. punkts

11. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | cita darba
  programmā
  uzskaitīta trešā valsts, ņemot vērā 4.–6. punktā noteiktos nosacījumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)

cita darba
  programmā
  uzskaitīta trešā valsts, ņemot vērā 4.–6. punktā noteiktos nosacījumus;

programmā

| (3) | cita
  daudzgadu
  darba
  programmās
  uzskaitīta trešā valsts, ņemot vērā 4.–6. punktā noteiktos nosacījumus; |
| --- | --- |

(3)

cita
  daudzgadu
  darba
  programmās
  uzskaitīta trešā valsts, ņemot vērā 4.–6. punktā noteiktos nosacījumus;

daudzgadu

programmās

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 6.a punkts (jauns)

11. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Lai Programmas līdzekļus izmantotu lietderīgi un lai panāktu efektīvu 4. punktā minēto tiesību subjektu dalību, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 21. pantu, lai papildinātu šo pantu, nosakot apmēru, kādā attiecīgo tiesību subjektu dalība Savienības īstenotajā vidiskajā un klimatiskajā politikā ir uzskatāma par pietiekamu, lai viņi būtu tiesīgi piedalīties Programmā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Lai Programmas līdzekļus izmantotu lietderīgi un lai panāktu efektīvu 4. punktā minēto tiesību subjektu dalību, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 21. pantu, lai papildinātu šo pantu, nosakot apmēru, kādā attiecīgo tiesību subjektu dalība Savienības īstenotajā vidiskajā un klimatiskajā politikā ir uzskatāma par pietiekamu, lai viņi būtu tiesīgi piedalīties Programmā.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12.a pants (jauns)

12.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.a pants




  Projektu iesniegšanas un atlases procedūras





  1.
     
  Ar Programmu ievieš šādas projektu iesniegšanas un atlases procedūras:










  a) | vienkāršota divposmu pieeja, kas balstīta uz kopsavilkuma iesniegšanu un novērtēšanu, un pēc tam pilnīgu priekšlikumu iesniedz kandidāti, kuru priekšlikumi izraudzīti priekšatlasē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.a pants

Projektu iesniegšanas un atlases procedūras

1.
     
  Ar Programmu ievieš šādas projektu iesniegšanas un atlases procedūras:

a)

vienkāršota divposmu pieeja, kas balstīta uz kopsavilkuma iesniegšanu un novērtēšanu, un pēc tam pilnīgu priekšlikumu iesniedz kandidāti, kuru priekšlikumi izraudzīti priekšatlasē;

| b) | standarta vienposma pieeja, kas balstīta tikai uz pilnīga priekšlikuma iesniegšanu un novērtēšanu. Ja priekšroka dota standarta pieejai, nevis vienkāršotai pieejai, iemeslus, kādēļ izdarīta šāda izvēle, norāda darba programmā, ņemot vērā organizatoriskos un operatīvos ierobežojumus, kas saistīti ar katru apakšprogrammu un attiecīgā gadījumā ar katru uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

b)

standarta vienposma pieeja, kas balstīta tikai uz pilnīga priekšlikuma iesniegšanu un novērtēšanu. Ja priekšroka dota standarta pieejai, nevis vienkāršotai pieejai, iemeslus, kādēļ izdarīta šāda izvēle, norāda darba programmā, ņemot vērā organizatoriskos un operatīvos ierobežojumus, kas saistīti ar katru apakšprogrammu un attiecīgā gadījumā ar katru uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus.

2.
     
  Panta 1. punktā “kopsavilkums” nozīmē ne vairāk kā 10 lappušu garu izklāstu, kas ietver projekta satura aprakstu, potenciālo(-s) partneri(-us), ierobežojumus, kādi varētu rasties, un ārkārtas rīcības plānu to risināšanai, kā arī izraudzīto stratēģiju, lai nodrošinātu projekta rezultātu ilgtspēju pēc tā pabeigšanas, projektā iesaistīto labumguvēju administratīvās struktūras un detalizētu projekta budžetu.

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants

13. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 13. pants | 13. pants |
| Piešķiršanas kritēriji | Piešķiršanas kritēriji |
| Piešķiršanas kritērijus uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus
  nosaka
  , ņemot vērā šādus apsvērumus: | Piešķiršanas kritērijus
  nosaka daudzgadu darba programmās, kā noteikts 17. pantā, un
  uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ņemot vērā šādus apsvērumus: |
| a) | Programmas finansētie projekti
  izvairās apdraudēt
  Programmas vides, klimata vai relevanto tīras enerģijas mērķu sasniegšanu un,
  ja
  iespējams, veicina zaļā publiskā iepirkuma izmantošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13. pants

13. pants

Piešķiršanas kritēriji

Piešķiršanas kritēriji

Piešķiršanas kritērijus uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus
  nosaka
  , ņemot vērā šādus apsvērumus:

nosaka

Piešķiršanas kritērijus
  nosaka daudzgadu darba programmās, kā noteikts 17. pantā, un
  uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ņemot vērā šādus apsvērumus:

nosaka daudzgadu darba programmās, kā noteikts 17. pantā, un

a)

Programmas finansētie projekti
  izvairās apdraudēt
  Programmas vides, klimata vai relevanto tīras enerģijas mērķu sasniegšanu un,
  ja
  iespējams, veicina zaļā publiskā iepirkuma izmantošanu;

izvairās apdraudēt

ja

| a) | Programmas finansētie projekti
  neapdraud
  Programmas vides, klimata vai relevanto tīras enerģijas mērķu sasniegšanu un,
  kur vien
  iespējams, veicina zaļā publiskā iepirkuma izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

Programmas finansētie projekti
  neapdraud
  Programmas vides, klimata vai relevanto tīras enerģijas mērķu sasniegšanu un,
  kur vien
  iespējams, veicina zaļā publiskā iepirkuma izmantošanu;

neapdraud

kur vien

| aa) | projekti nodrošina izmaksefektīvu pieeju un ir tehniski un finansiāli pamatoti; |
| --- | --- |

aa)

aa)

projekti nodrošina izmaksefektīvu pieeju un ir tehniski un finansiāli pamatoti;

projekti nodrošina izmaksefektīvu pieeju un ir tehniski un finansiāli pamatoti;

| ab) | priekšroka dodama projektiem ar vislielākā devuma potenciālu 3. pantā noteikto mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

ab)

ab)

priekšroka dodama projektiem ar vislielākā devuma potenciālu 3. pantā noteikto mērķu sasniegšanai;

priekšroka dodama projektiem ar vislielākā devuma potenciālu 3. pantā noteikto mērķu sasniegšanai;

| b) | priekšroka dodama projektiem, kas sniedz blakusieguvumus un veicina sinerģijas starp 4. pantā minētajām apakšprogrammām. |
| --- | --- |

b)

priekšroka dodama projektiem, kas sniedz blakusieguvumus un veicina sinerģijas starp 4. pantā minētajām apakšprogrammām.

| b) | priekšroka dodama projektiem, kas sniedz blakusieguvumus un veicina sinerģijas starp 4. pantā minētajām apakšprogrammām. |
| --- | --- |

b)

priekšroka dodama projektiem, kas sniedz blakusieguvumus un veicina sinerģijas starp 4. pantā minētajām apakšprogrammām.

| c) | priekšroka dodama
  projektiem, kam ir vislielākās izredzes tikt atkārtotiem un ieviestiem publiskajā vai privātajā sektorā vai vislielākās izredzes mobilizēt lielākās investīcijas vai finansiālos resursus (katalītiskais potenciāls); |
| --- | --- |

c)

priekšroka dodama
  projektiem, kam ir vislielākās izredzes tikt atkārtotiem un ieviestiem publiskajā vai privātajā sektorā vai vislielākās izredzes mobilizēt lielākās investīcijas vai finansiālos resursus (katalītiskais potenciāls);

priekšroka dodama

| c) | novērtēšanā papildu punkti dodami
  projektiem, kam ir vislielākās izredzes tikt atkārtotiem un ieviestiem publiskajā vai privātajā sektorā vai vislielākās izredzes mobilizēt lielākās investīcijas vai finansiālos resursus (katalītiskais potenciāls); |
| --- | --- |

c)

novērtēšanā papildu punkti dodami
  projektiem, kam ir vislielākās izredzes tikt atkārtotiem un ieviestiem publiskajā vai privātajā sektorā vai vislielākās izredzes mobilizēt lielākās investīcijas vai finansiālos resursus (katalītiskais potenciāls);

novērtēšanā papildu punkti dodami

| d) | nodrošina, ka standarta rīcības projekti ir atkārtojami; |
| --- | --- |

d)

nodrošina, ka standarta rīcības projekti ir atkārtojami;

| d) | nodrošina, ka standarta rīcības projekti ir atkārtojami; |
| --- | --- |

d)

nodrošina, ka standarta rīcības projekti ir atkārtojami;

| e) | izvērtējumā papildpunktus piešķir projektiem, kas par pamatu ņem citu Programmas, iepriekšējo programmu vai no citiem Savienības līdzekļiem finansētu projektu rezultātus vai tos izvērš lielākā mērogā; |
| --- | --- |

e)

izvērtējumā papildpunktus piešķir projektiem, kas par pamatu ņem citu Programmas, iepriekšējo programmu vai no citiem Savienības līdzekļiem finansētu projektu rezultātus vai tos izvērš lielākā mērogā;

| e) | izvērtējumā papildpunktus piešķir projektiem, kas par pamatu ņem citu Programmas, iepriekšējo programmu vai no citiem Savienības līdzekļiem finansētu projektu rezultātus vai tos izvērš lielākā mērogā; |
| --- | --- |

e)

izvērtējumā papildpunktus piešķir projektiem, kas par pamatu ņem citu Programmas, iepriekšējo programmu vai no citiem Savienības līdzekļiem finansētu projektu rezultātus vai tos izvērš lielākā mērogā;

| f) | attiecīgā gadījumā īpašu uzmanību veltī projektiem ģeogrāfiskos apgabalos, kam ir īpašas vajadzības vai kas ir sevišķi neaizsargāti, piem., apgabalos ar īpašiem vidiskiem izaicinājumiem vai dabas ierobežojumiem, pārrobežu apgabalos vai tālākajos reģionos. |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā īpašu uzmanību veltī projektiem ģeogrāfiskos apgabalos, kam ir īpašas vajadzības vai kas ir sevišķi neaizsargāti, piem., apgabalos ar īpašiem vidiskiem izaicinājumiem vai dabas ierobežojumiem, pārrobežu apgabalos vai tālākajos reģionos.

| f) | attiecīgā gadījumā īpašu uzmanību veltī
  projektu bioģeogrāfiskajam līdzsvaram un
  projektiem ģeogrāfiskos apgabalos, kam ir īpašas vajadzības vai kas ir sevišķi neaizsargāti, piem., apgabalos ar īpašiem vidiskiem izaicinājumiem vai dabas ierobežojumiem, pārrobežu
  apgabalos, augstas dabas vērtības
  apgabalos vai tālākajos reģionos. |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā īpašu uzmanību veltī
  projektu bioģeogrāfiskajam līdzsvaram un
  projektiem ģeogrāfiskos apgabalos, kam ir īpašas vajadzības vai kas ir sevišķi neaizsargāti, piem., apgabalos ar īpašiem vidiskiem izaicinājumiem vai dabas ierobežojumiem, pārrobežu
  apgabalos, augstas dabas vērtības
  apgabalos vai tālākajos reģionos.

projektu bioģeogrāfiskajam līdzsvaram un

apgabalos, augstas dabas vērtības

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 1. punkts

15. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Darbība, kurai piešķirts finansējums no citas Savienības programmas, var saņemt finansējumu arī no Programmas ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Katrai darbības finansējuma daļai ir attiecīgi piemērojami tās Savienības programmas noteikumi, kas šo daļu finansē. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un to, kādu atbalstu sniegušas dažādās Savienības programmas, var aprēķināt pēc proporcionalitātes principa saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi. | 1.   Darbība, kurai piešķirts finansējums no citas Savienības programmas, var saņemt finansējumu arī no Programmas ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām.
  Lai saņemtu Programmas finansējumu, darbības, kurām piešķirts finansējums no citām Savienības programmām, nedrīkst apdraudēt 3. pantā noteikto vides vai klimata politikas mērķu sasniegšanu.
  Katrai darbības finansējuma daļai ir attiecīgi piemērojami tās Savienības programmas noteikumi, kas šo daļu finansē. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un to, kādu atbalstu sniegušas dažādās Savienības programmas, var aprēķināt pēc proporcionalitātes principa saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Darbība, kurai piešķirts finansējums no citas Savienības programmas, var saņemt finansējumu arī no Programmas ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Katrai darbības finansējuma daļai ir attiecīgi piemērojami tās Savienības programmas noteikumi, kas šo daļu finansē. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un to, kādu atbalstu sniegušas dažādās Savienības programmas, var aprēķināt pēc proporcionalitātes principa saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi.

1.   Darbība, kurai piešķirts finansējums no citas Savienības programmas, var saņemt finansējumu arī no Programmas ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām.
  Lai saņemtu Programmas finansējumu, darbības, kurām piešķirts finansējums no citām Savienības programmām, nedrīkst apdraudēt 3. pantā noteikto vides vai klimata politikas mērķu sasniegšanu.
  Katrai darbības finansējuma daļai ir attiecīgi piemērojami tās Savienības programmas noteikumi, kas šo daļu finansē. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un to, kādu atbalstu sniegušas dažādās Savienības programmas, var aprēķināt pēc proporcionalitātes principa saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts

15. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Darbības, kam piešķirts izcilības zīmogs vai kas atbilst šiem kumulatīvajiem komparatīvajiem nosacījumiem: | 2.   Darbības, kam piešķirts izcilības zīmogs vai kas atbilst šiem kumulatīvajiem komparatīvajiem nosacījumiem: |
| a) | tās ir novērtētas Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Darbības, kam piešķirts izcilības zīmogs vai kas atbilst šiem kumulatīvajiem komparatīvajiem nosacījumiem:

2.   Darbības, kam piešķirts izcilības zīmogs vai kas atbilst šiem kumulatīvajiem komparatīvajiem nosacījumiem:

a)

tās ir novērtētas Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus;

| a) | tās ir novērtētas Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

a)

tās ir novērtētas Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus;

| b) | tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; |
| --- | --- |

b)

tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam;

| b) | tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; |
| --- | --- |

b)

tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam;

| c) | minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus ietvaros tās finansēt nevar budžeta ierobežojumu dēļ, |
| --- | --- |

c)

minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus ietvaros tās finansēt nevar budžeta ierobežojumu dēļ,

| c) | minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus ietvaros tās finansēt nevar budžeta ierobežojumu dēļ, |
| --- | --- |

c)

minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus ietvaros tās finansēt nevar budžeta ierobežojumu dēļ,

var saņemt atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda+ vai Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai saskaņā ar Regulas (ES) XX [Kopīgo noteikumu regula] [67]. panta 5. punktu vai Regulas (ES) XX [par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību] [8]. pantu, ja vien šādas darbības atbilst attiecīgās programmas mērķiem. Piemēro tā fonda noteikumus, kurš sniedz atbalstu.

var saņemt atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda+ vai Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai saskaņā ar Regulas (ES) XX [Kopīgo noteikumu regula] [67]. panta 5. punktu vai Regulas (ES) XX [par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību] [8]. pantu, ja vien šādas darbības atbilst attiecīgās programmas mērķiem
  un atbilstības kritērijiem
  . Piemēro tā fonda noteikumus, kurš sniedz atbalstu.

un atbilstības kritērijiem

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts

16. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Finansējuma apvienošanas darbības saskaņā ar šo programmu īsteno atbilstoši [InvestEU regula] un Finanšu regulas X sadaļai. | Finansējuma apvienošanas darbības saskaņā ar šo programmu īsteno atbilstoši [InvestEU regula] un Finanšu regulas X sadaļai
  , pienācīgu uzmanību pievēršot ilgtspējas un pārredzamības prasībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Finansējuma apvienošanas darbības saskaņā ar šo programmu īsteno atbilstoši [InvestEU regula] un Finanšu regulas X sadaļai.

Finansējuma apvienošanas darbības saskaņā ar šo programmu īsteno atbilstoši [InvestEU regula] un Finanšu regulas X sadaļai
  , pienācīgu uzmanību pievēršot ilgtspējas un pārredzamības prasībām
  .

, pienācīgu uzmanību pievēršot ilgtspējas un pārredzamības prasībām

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – virsraksts

17. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Darba programma | Daudzgadu
  darba programma |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Darba programma

Daudzgadu
  darba programma

Daudzgadu

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts

17. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmu īsteno ar vismaz divām daudzgadu darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā.
  Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu
  ,
  kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām
  . | 1.   Programmu īsteno ar vismaz divām daudzgadu darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā.
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 21. pantu
  ,
  lai šo regulu papildinātu, pieņemot minētās daudzgadu darba programmas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Programmu īsteno ar vismaz divām daudzgadu darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā.
  Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu
  ,
  kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām
  .

1.   Programmu īsteno ar vismaz divām daudzgadu darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā.
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 21. pantu
  ,
  lai šo regulu papildinātu, pieņemot minētās daudzgadu darba programmas
  .

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1.a punkts (jauns)

17. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija nodrošina, ka daudzgadu darba programmas tiek izstrādātas, pienācīgi apspriežoties ar līdztiesīgajiem likumdevējiem un relevantajām ieinteresētajām personām, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Komisija nodrošina, ka daudzgadu darba programmas tiek izstrādātas, pienācīgi apspriežoties ar līdztiesīgajiem likumdevējiem un relevantajām ieinteresētajām personām, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

17. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | līdzfinansējuma daļu minimālo un maksimālo līmeni, kas sadalīts pa 4. pantā noteiktajām apakšprogrammām, un 10. pantā noteiktās atbilstīgās darbības, kurām kopējās maksimālās līdzfinansējuma daļas, kas piešķirtas daudzgadu darba programmu 10. panta 2. punkta a), b) un d) apakšpunktā minētājām darbībām, ir līdz [60 %] no attaisnotajām izmaksām un [75 %] gadījumā, ja projektus finansē no apakšprogrammas “Daba un biodaudzveidība” un ja tie saistīti ar prioritārām dzīvotnēm vai sugām nolūkā īstenot Direktīvu 92/43/EEK, vai tie saistīti ar tādām putnu sugām, kuras ar Direktīvas 2009/147/EK 16. pantu izveidotā Tehniskā un zinātniskā progresa ieviešanas komiteja uzskata par prioritārām finansējuma saņemšanai, ja tas nepieciešams, lai sasniegtu saglabāšanas mērķi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

līdzfinansējuma daļu minimālo un maksimālo līmeni, kas sadalīts pa 4. pantā noteiktajām apakšprogrammām, un 10. pantā noteiktās atbilstīgās darbības, kurām kopējās maksimālās līdzfinansējuma daļas, kas piešķirtas daudzgadu darba programmu 10. panta 2. punkta a), b) un d) apakšpunktā minētājām darbībām, ir līdz [60 %] no attaisnotajām izmaksām un [75 %] gadījumā, ja projektus finansē no apakšprogrammas “Daba un biodaudzveidība” un ja tie saistīti ar prioritārām dzīvotnēm vai sugām nolūkā īstenot Direktīvu 92/43/EEK, vai tie saistīti ar tādām putnu sugām, kuras ar Direktīvas 2009/147/EK 16. pantu izveidotā Tehniskā un zinātniskā progresa ieviešanas komiteja uzskata par prioritārām finansējuma saņemšanai, ja tas nepieciešams, lai sasniegtu saglabāšanas mērķi;

līdzfinansējuma daļu minimālo un maksimālo līmeni, kas sadalīts pa 4. pantā noteiktajām apakšprogrammām, un 10. pantā noteiktās atbilstīgās darbības, kurām kopējās maksimālās līdzfinansējuma daļas, kas piešķirtas daudzgadu darba programmu 10. panta 2. punkta a), b) un d) apakšpunktā minētājām darbībām, ir līdz [60 %] no attaisnotajām izmaksām un [75 %] gadījumā, ja projektus finansē no apakšprogrammas “Daba un biodaudzveidība” un ja tie saistīti ar prioritārām dzīvotnēm vai sugām nolūkā īstenot Direktīvu 92/43/EEK, vai tie saistīti ar tādām putnu sugām, kuras ar Direktīvas 2009/147/EK 16. pantu izveidotā Tehniskā un zinātniskā progresa ieviešanas komiteja uzskata par prioritārām finansējuma saņemšanai, ja tas nepieciešams, lai sasniegtu saglabāšanas mērķi;

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

17. pants – 2. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ab) | maksimālo kopējo summu, kas atvēlēta apvienošanas darbībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ab)

ab)

maksimālo kopējo summu, kas atvēlēta apvienošanas darbībām;

maksimālo kopējo summu, kas atvēlēta apvienošanas darbībām;

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

17. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | da) | orientējošos grafikus uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus laikposmā, uz ko attiecas daudzgadu darba programma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

da)

da)

orientējošos grafikus uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus laikposmā, uz ko attiecas daudzgadu darba programma;

orientējošos grafikus uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus laikposmā, uz ko attiecas daudzgadu darba programma;

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – db apakšpunkts (jauns)

17. pants – 2. punkts – db apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | db) | tehniskās metodes attiecībā uz projektu iesniegšanas un atlases procedūru un dotāciju atlases un piešķiršanas kritēriji, kā noteikts 13. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

db)

db)

tehniskās metodes attiecībā uz projektu iesniegšanas un atlases procedūru un dotāciju atlases un piešķiršanas kritēriji, kā noteikts 13. pantā.

tehniskās metodes attiecībā uz projektu iesniegšanas un atlases procedūru un dotāciju atlases un piešķiršanas kritēriji, kā noteikts 13. pantā.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2.a punkts (jauns)

17. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Pirmā daudzgadu darba programma ilgst četrus gadus un otrā daudzgadu darba programma — trīs gadus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Pirmā daudzgadu darba programma ilgst četrus gadus un otrā daudzgadu darba programma — trīs gadus.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2.b punkts (jauns)

17. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Komisija nodrošina, ka attiecīgajā priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumā neizmantotos līdzekļus pārdala starp dažādiem darbību veidiem, kas minēti 10. panta 2. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Komisija nodrošina, ka attiecīgajā priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumā neizmantotos līdzekļus pārdala starp dažādiem darbību veidiem, kas minēti 10. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2.c punkts (jauns)

17. pants – 2.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.c
     
  Komisija nodrošina, ka daudzgadu darba programmu izstrādes laikā notiek apspriedes ar ieinteresētajām personām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.c
     
  Komisija nodrošina, ka daudzgadu darba programmu izstrādes laikā notiek apspriedes ar ieinteresētajām personām.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. punkts

19. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Izvērtēšanas veic savlaicīgi, lai to rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā. | 1.   Izvērtēšanas veic savlaicīgi, lai to rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā
  , un pienācīgu uzmanību pievērš saskaņotībai, sinerģijai, Savienības pievienotajai vērtībai un ilgtermiņa ilgtspējai, izmantojot attiecīgajā vides rīcības programmā noteiktās prioritātes
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Izvērtēšanas veic savlaicīgi, lai to rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā.

1.   Izvērtēšanas veic savlaicīgi, lai to rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā
  , un pienācīgu uzmanību pievērš saskaņotībai, sinerģijai, Savienības pievienotajai vērtībai un ilgtermiņa ilgtspējai, izmantojot attiecīgajā vides rīcības programmā noteiktās prioritātes
  .

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 2. punkts

19. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Programmas
  starpposma
  izvērtēšanu veic, tiklīdz par Programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā
  četrus
  gadus pēc Programmas īstenošanas sākuma. | 2.   Programmas
  vidusposma
  izvērtēšanu veic, tiklīdz par Programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc Programmas īstenošanas sākuma
  , izmantojot izlaides un rezultātu rādītājus, kā noteikts II pielikumā
  .
  Minēto izvērtēšanu vajadzības gadījumā papildina ar priekšlikumu par šīs regulas grozīšanu. |
| | Izvērtēšana aptver vismaz šādus elementus: |
| | a) | Programmas īstenošanas kvalitatīvie un kvantitatīvie aspekti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Programmas
  starpposma
  izvērtēšanu veic, tiklīdz par Programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā
  četrus
  gadus pēc Programmas īstenošanas sākuma.

2.   Programmas
  vidusposma
  izvērtēšanu veic, tiklīdz par Programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc Programmas īstenošanas sākuma
  , izmantojot izlaides un rezultātu rādītājus, kā noteikts II pielikumā
  .
  Minēto izvērtēšanu vajadzības gadījumā papildina ar priekšlikumu par šīs regulas grozīšanu.

Izvērtēšana aptver vismaz šādus elementus:

Izvērtēšana aptver vismaz šādus elementus:

a)

a)

Programmas īstenošanas kvalitatīvie un kvantitatīvie aspekti;

Programmas īstenošanas kvalitatīvie un kvantitatīvie aspekti;

| b) | resursu izlietojuma lietderība; |
| --- | --- |

b)

b)

resursu izlietojuma lietderība;

resursu izlietojuma lietderība;

| c) | apmērs, kādā sasniegti visu pasākumu mērķi, ja iespējams, norādot rezultātus un ietekmi; |
| --- | --- |

c)

c)

apmērs, kādā sasniegti visu pasākumu mērķi, ja iespējams, norādot rezultātus un ietekmi;

apmērs, kādā sasniegti visu pasākumu mērķi, ja iespējams, norādot rezultātus un ietekmi;

| d) | projektu faktiskie vai sagaidāmie panākumi citu Savienības fondu piesaistē, jo īpaši ņemot vērā ieguvumus, ko nodrošina paaugstināta saskanība ar citiem Savienības finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

d)

d)

projektu faktiskie vai sagaidāmie panākumi citu Savienības fondu piesaistē, jo īpaši ņemot vērā ieguvumus, ko nodrošina paaugstināta saskanība ar citiem Savienības finanšu instrumentiem;

projektu faktiskie vai sagaidāmie panākumi citu Savienības fondu piesaistē, jo īpaši ņemot vērā ieguvumus, ko nodrošina paaugstināta saskanība ar citiem Savienības finanšu instrumentiem;

| e) | apmērs, kādā panākta mērķu sinerģija un papildināmība ar citām relevantām Savienības programmām; |
| --- | --- |

e)

e)

apmērs, kādā panākta mērķu sinerģija un papildināmība ar citām relevantām Savienības programmām;

apmērs, kādā panākta mērķu sinerģija un papildināmība ar citām relevantām Savienības programmām;

| f) | Programmas nodrošinātā Savienības pievienotā vērtība un ilgtermiņa ietekme, ko izvērtē nolūkā pieņemt lēmumu par pasākumu atjaunošanu, grozīšanu vai apturēšanu; |
| --- | --- |

f)

f)

Programmas nodrošinātā Savienības pievienotā vērtība un ilgtermiņa ietekme, ko izvērtē nolūkā pieņemt lēmumu par pasākumu atjaunošanu, grozīšanu vai apturēšanu;

Programmas nodrošinātā Savienības pievienotā vērtība un ilgtermiņa ietekme, ko izvērtē nolūkā pieņemt lēmumu par pasākumu atjaunošanu, grozīšanu vai apturēšanu;

| g) | apmērs, kādā iesaistītas ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

g)

g)

apmērs, kādā iesaistītas ieinteresētās personas;

apmērs, kādā iesaistītas ieinteresētās personas;

| h) | Programmas ieguldījuma kvantitatīvā un kvalitatīvā analīze attiecībā uz to dzīvotņu un sugu saglabāšanas statusu, kas uzskaitītas Direktīvās 92/43/EEK un 2009/147/EK. |
| --- | --- |

h)

h)

Programmas ieguldījuma kvantitatīvā un kvalitatīvā analīze attiecībā uz to dzīvotņu un sugu saglabāšanas statusu, kas uzskaitītas Direktīvās 92/43/EEK un 2009/147/EK.

Programmas ieguldījuma kvantitatīvā un kvalitatīvā analīze attiecībā uz to dzīvotņu un sugu saglabāšanas statusu, kas uzskaitītas Direktīvās 92/43/EEK un 2009/147/EK.

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 3. punkts

19. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc 1. panta otrajā daļā norādītā perioda beigām Komisija veic Programmas galīgo izvērtēšanu. | 3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc 1. panta otrajā daļā norādītā perioda beigām Komisija veic Programmas galīgo izvērtēšanu
  , ko papildina ārējs un neatkarīgs ex post izvērtēšanas ziņojums, kurā izklāstīta Programmas īstenošana un rezultāti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc 1. panta otrajā daļā norādītā perioda beigām Komisija veic Programmas galīgo izvērtēšanu.

3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc 1. panta otrajā daļā norādītā perioda beigām Komisija veic Programmas galīgo izvērtēšanu
  , ko papildina ārējs un neatkarīgs ex post izvērtēšanas ziņojums, kurā izklāstīta Programmas īstenošana un rezultāti
  .

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 4. punkts

19. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem
  paziņo
  Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. | 4.   Komisija šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem
  iesniedz
  Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai
  , un Komisija izvērtēšanas rezultātus dara pieejamus publiski
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem
  paziņo
  Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

4.   Komisija šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem
  iesniedz
  Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai
  , un Komisija izvērtēšanas rezultātus dara pieejamus publiski
  .

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts

20. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši projektu un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. | 1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši projektu un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.
  Šajā nolūkā finansējuma saņēmēji visās komunikācijas darbībās izmanto IIa pielikumā norādīto Programmas logotipu, ko sabiedrībai redzamā veidā izvieto uz paziņojuma dēļiem stratēģiskās vietās. Uz visām ilglietojamām precēm, kas iegādātas saistībā ar Programmu, ir Programmas logotips, ja vien Komisija nav noteikusi citādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši projektu un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši projektu un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.
  Šajā nolūkā finansējuma saņēmēji visās komunikācijas darbībās izmanto IIa pielikumā norādīto Programmas logotipu, ko sabiedrībai redzamā veidā izvieto uz paziņojuma dēļiem stratēģiskās vietās. Uz visām ilglietojamām precēm, kas iegādātas saistībā ar Programmu, ir Programmas logotips, ja vien Komisija nav noteikusi citādi.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 4. punkts

23. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Atmaksājumus no finanšu instrumentiem, kas izveidoti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1293/2013,
  var ieguldīt saskaņā ar [fondu InvestEU] izveidotajos finanšu instrumentos
  . | 4.   Atmaksājumus no finanšu instrumentiem, kas izveidoti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1293/2013,
  pārdala starp Programmas darbībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Atmaksājumus no finanšu instrumentiem, kas izveidoti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1293/2013,
  var ieguldīt saskaņā ar [fondu InvestEU] izveidotajos finanšu instrumentos
  .

4.   Atmaksājumus no finanšu instrumentiem, kas izveidoti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1293/2013,
  pārdala starp Programmas darbībām
  .

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. daļa – 2.1. punkts – 3.a ievilkums (jauns)

II pielikums – 2. daļa – 2.1. punkts – 3.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | Ķīmiskās vielas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Ķīmiskās vielas

Ķīmiskās vielas

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. daļa – 2.1. punkts – 5.a ievilkums (jauns)

II pielikums – 2. daļa – 2.1. punkts – 5.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | Troksnis |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Troksnis

Troksnis

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. daļa – 2.1. punkts – 5.b ievilkums (jauns)

II pielikums – 2. daļa – 2.1. punkts – 5.b ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | Līdzekļu izlietojums un lietderība |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Līdzekļu izlietojums un lietderība

Līdzekļu izlietojums un lietderība

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. daļa – 2.2. a punkts (jauns)

II pielikums – 2. daļa – 2.2. a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.2. | a Sabiedrības informētība |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.2.

2.2.

a Sabiedrības informētība

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II a pielikums (jauns)

II a pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | IIa PIELIKUMS |
| | Programmas logotips |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

IIa PIELIKUMS

IIa PIELIKUMS

Programmas logotips

Programmas logotips

Image 1

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0397/2018).

1

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1293/2013 par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 185. lpp.).

6

(7)  Ziņojums par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) vidusposma novērtējumu (SWD(2017)0355).

7

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1293/2013 par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 185. lpp.).

6

(7)  Ziņojums par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) vidusposma novērtējumu (SWD(2017)0355).

7

(8)  Programma 2030. gadam, ANO ĢA 2015. gada 25. septembra rezolūcija.

8

(9)  93/626/EEK: Padomes 1993. gada 25. oktobra Lēmums, kas attiecas uz Konvencijas par bioloģisko daudzveidību noslēgšanu (OV L 309, 13.12.1993., 1. lpp.).

9

(10)  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

10

(8)  Programma 2030. gadam, ANO ĢA 2015. gada 25. septembra rezolūcija.

8

(9)  93/626/EEK: Padomes 1993. gada 25. oktobra Lēmums, kas attiecas uz Konvencijas par bioloģisko daudzveidību noslēgšanu (OV L 309, 13.12.1993., 1. lpp.).

9

(10)  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

10

(11)  COM(2015)0614, 02.12.2015.

11

(12)  “Klimata un enerģētikas politikas satvars 2030. gadam”, COM(2014)0015, 22.1.2014.

12

(13)  “Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija”, COM(2013)0216, 16.4.2013.

13

(14)  Pakete “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, COM(2016)0860, 30.11.2016.

14

(15)  “Rīcības plāns dabai, cilvēkam un ekonomikai”, COM(2017)0198, 27.4.2017.

15

(16)  Programma “Tīru gaisu Eiropā”, COM(2013)0918.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

17

(18)  Tematiskā stratēģija augsnes aizsardzībai, COM(2006)0231.

18

(19)  Mazemisiju mobilitātes stratēģija, COM(2016)0501.

19

(20)  Rīcības plāns par alternatīvo degvielu infrastruktūru saskaņā ar Direktīvas 2014/94/ES 10. panta 6. punktu, 8.11.2017.

20

(11)  COM(2015)0614, 02.12.2015.

11

(12)  “Klimata un enerģētikas politikas satvars 2030. gadam”, COM(2014)0015, 22.1.2014.

12

(13)  “Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija”, COM(2013)0216, 16.4.2013.

13

(14)  Pakete “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, COM(2016)0860, 30.11.2016.

14

(14a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīva 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

14a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīva 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

(14b)  
  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu un savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

14b

Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu un savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

(15)  “Rīcības plāns dabai, cilvēkam un ekonomikai”, COM(2017)0198, 27.4.2017.

15

(16)  Programma “Tīru gaisu Eiropā”, COM(2013)0918.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

17

(18)  Tematiskā stratēģija augsnes aizsardzībai, COM(2006)0231.

18

(19)  Mazemisiju mobilitātes stratēģija, COM(2016)0501.

19

(20)  Rīcības plāns par alternatīvo degvielu infrastruktūru saskaņā ar Direktīvas 2014/94/ES 10. panta 6. punktu, 8.11.2017.

20

(20a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

20a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

(20b)  
  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām.

20b

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām.

(20c)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1386/2013/ES (2013. gada 20. novembris) par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.).

20c

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1386/2013/ES (2013. gada 20. novembris) par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.).

(21)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES vides politikas īstenošanas pārskats — kopīgas problēmas un kā apvienot centienus, lai gūtu labākus rezultātus” (COM(2017)0063).

21

(21)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES vides politikas īstenošanas pārskats — kopīgas problēmas un kā apvienot centienus, lai gūtu labākus rezultātus” (COM(2017)0063).

21

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu un savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīva 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regula (ES) Nr. 1143/2014 par invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldību (OV L 317, 4.11.2014., 35. lpp.).

25

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu un savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīva 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regula (ES) Nr. 1143/2014 par invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldību (OV L 317, 4.11.2014., 35. lpp.).

25

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. jūnija Direktīva 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību. Samierināšanas komitejā sniegtais Komisijas paziņojums attiecībā uz Direktīvu par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (OV L 189, 18.7.2002., 12. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. jūnija Direktīva 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību. Samierināšanas komitejā sniegtais Komisijas paziņojums attiecībā uz Direktīvu par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (OV L 189, 18.7.2002., 12. lpp.).

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Direktīva (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).

26

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Direktīva (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.)

26

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

28

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

28

(1a)  
  G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J.Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S.Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer un Y. Zinngrebe (2017). Vai KLP atbilst mērķim? Ar pierādījumiem pamatots atbilstības pārbaudes novērtējums. Leipciga, Vācijas Integratīvās biodaudzveidības pētniecības centrs (iDiv) Halle-Jena-Leipzig.

1a

G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J.Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S.Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer un Y. Zinngrebe (2017). Vai KLP atbilst mērķim? Ar pierādījumiem pamatots atbilstības pārbaudes novērtējums. Leipciga, Vācijas Integratīvās biodaudzveidības pētniecības centrs (iDiv) Halle-Jena-Leipzig.

(29)  OV L 124, 17.5.2005., 4. lpp.

29

(29)  OV L 124, 17.5.2005., 4. lpp.

29

(29a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra


  Regula (EK) Nr. 1367/2006


  par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

29a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra

Regula (EK) Nr. 1367/2006

par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/216 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/216

---

P8_TA(2018)0488

Darba ņēmēju aizsardzība pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 388/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0010/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0010/2017),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 24. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 24. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A8-0142/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A8-0142/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 288, 31.8.2017., 56. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0004

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2019/130.)

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/217 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/217

---

P8_TA(2018)0489

ES riska novērtēšanas pārredzamība un ilgtspēja pārtikas aprites ķēdē ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ES riska novērtēšanas pārredzamību un ilgtspēju pārtikas aprites ķēdē un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 178/2002 [par pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgiem principiem], Direktīvu 2001/18/EK [par ĢMO apzinātu izplatīšanu vidē], Regulu (EK) Nr. 1829/2003 [par ĢM pārtiku un barību], Regulu (EK) Nr. 1831/2003 [par barības piedevām], Regulu (EK) Nr. 2065/2003 [par kūpināšanas aromatizētājiem], Regulu (EK) Nr. 1935/2004 [par materiāliem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku], Regulu (EK) Nr. 1331/2008 [par vienotu atļauju piešķiršanas procedūru pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem], Regulu (EK) Nr. 1107/2009 [par augu aizsardzības līdzekļiem] un Regulu (ES) Nr. 2015/2283 [par jauniem pārtikas produktiem] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 388/23)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. norāde

| Normatīvās rezolūcijas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. un 114. pantu
  un
  168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. un 114. pantu, 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu
  un 192. panta 1. punktu
  , |

Normatīvās rezolūcijas projekts

Grozījums

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. un 114. pantu
  un
  168. panta 4. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. un 114. pantu, 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu
  un 192. panta 1. punktu
  ,

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Riska pārvaldības, novērtēšanas un saziņas pasākumiem cita starpā būtu jābalstās uz piesardzības principa rūpīgu piemērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Riska pārvaldības, novērtēšanas un saziņas pasākumiem cita starpā būtu jābalstās uz piesardzības principa rūpīgu piemērošanu.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Tāpēc visā riska analīzes gaitā nepieciešams nodrošināt
  visaptverošu un
  pastāvīgu riska paziņošanas procedūru, iesaistot Savienības un nacionālos riska novērtētājus un riska pārvaldītājus. Lai nodrošinātu
  saskaņotību
  un konsekvenci visā riska analīzes procesā,
  šī procedūra
  būtu
  jākombinē ar atvērtu dialogu
  starp visām ieinteresētajām personām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Tāpēc visā riska analīzes gaitā nepieciešams nodrošināt
  visaptverošu un
  pastāvīgu riska paziņošanas procedūru, iesaistot Savienības un nacionālos riska novērtētājus un riska pārvaldītājus. Lai nodrošinātu
  saskaņotību
  un konsekvenci visā riska analīzes procesā,
  šī procedūra
  būtu
  jākombinē ar atvērtu dialogu
  starp visām ieinteresētajām personām.

| (4) | Tāpēc visā riska analīzes gaitā nepieciešams nodrošināt
  pārredzamu, neatkarīgu,
  pastāvīgu
  un iekļaujošu
  riska paziņošanas procedūru, iesaistot Savienības un nacionālos riska novērtētājus un riska pārvaldītājus.
  Ar šāda analīzes procesa starpniecību vajadzētu atgūt iedzīvotāju uzticēšanos tam, ka visa procesa pamatā ir šīs regulas mērķis, proti, nodrošināt augstu cilvēka dzīves un veselības līmeni, kā arī patērētāju interešu aizsardzību.
  Lai nodrošinātu
  tikai
  un
  vienīgi sabiedrības interešu prevalēšanu, precizitāti, visaptverošu pieeju, pārredzamību,
  konsekvenci
  un pārskatatbildību
  visā riska analīzes procesā,
  šai procedūrai
  būtu
  jāsekmē arī plašāka līdzdalība un atvērts dialogs
  starp visām ieinteresētajām personām
  , jo īpaši sabiedrību
  . |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc visā riska analīzes gaitā nepieciešams nodrošināt
  pārredzamu, neatkarīgu,
  pastāvīgu
  un iekļaujošu
  riska paziņošanas procedūru, iesaistot Savienības un nacionālos riska novērtētājus un riska pārvaldītājus.
  Ar šāda analīzes procesa starpniecību vajadzētu atgūt iedzīvotāju uzticēšanos tam, ka visa procesa pamatā ir šīs regulas mērķis, proti, nodrošināt augstu cilvēka dzīves un veselības līmeni, kā arī patērētāju interešu aizsardzību.
  Lai nodrošinātu
  tikai
  un
  vienīgi sabiedrības interešu prevalēšanu, precizitāti, visaptverošu pieeju, pārredzamību,
  konsekvenci
  un pārskatatbildību
  visā riska analīzes procesā,
  šai procedūrai
  būtu
  jāsekmē arī plašāka līdzdalība un atvērts dialogs
  starp visām ieinteresētajām personām
  , jo īpaši sabiedrību
  .

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Parakstot tirdzniecības nolīgumus, Savienībai ir jānodrošina, ka trešo valstu partneru pārtikas aprites tiesību akti nodrošina vismaz tādu pašu pārtikas nekaitīguma aizsardzību, kā Savienības tiesību akti, lai garantētu patērētāju drošību un novērstu negodīgu konkurenci attiecībā pret Eiropas produktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Parakstot tirdzniecības nolīgumus, Savienībai ir jānodrošina, ka trešo valstu partneru pārtikas aprites tiesību akti nodrošina vismaz tādu pašu pārtikas nekaitīguma aizsardzību, kā Savienības tiesību akti, lai garantētu patērētāju drošību un novērstu negodīgu konkurenci attiecībā pret Eiropas produktiem.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Īpaša uzmanība būtu jāvelta tam, lai
  saskaņoti
  ,
  piemēroti
  un savlaicīgi izskaidrotu ne tikai pašus riska novērtēšanas konstatējumus, bet arī to, kā šie konstatējumi attiecīgā gadījumā kopā ar citiem vērā ņemamiem faktoriem palīdz pieņemt informētus riska pārvaldības lēmumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Īpaša uzmanība būtu jāvelta tam, lai
  saskaņoti
  ,
  piemēroti
  un savlaicīgi izskaidrotu ne tikai pašus riska novērtēšanas konstatējumus, bet arī to, kā šie konstatējumi attiecīgā gadījumā kopā ar citiem vērā ņemamiem faktoriem palīdz pieņemt informētus riska pārvaldības lēmumus.

| (5) | Īpaša uzmanība būtu jāvelta tam, lai
  precīzi, skaidri
  ,
  objektīvi
  un savlaicīgi izskaidrotu ne tikai pašus riska novērtēšanas konstatējumus, bet arī to, kā šie konstatējumi attiecīgā gadījumā kopā ar citiem vērā ņemamiem faktoriem palīdz pieņemt informētus riska pārvaldības lēmumus. |
| --- | --- |

(5)

Īpaša uzmanība būtu jāvelta tam, lai
  precīzi, skaidri
  ,
  objektīvi
  un savlaicīgi izskaidrotu ne tikai pašus riska novērtēšanas konstatējumus, bet arī to, kā šie konstatējumi attiecīgā gadījumā kopā ar citiem vērā ņemamiem faktoriem palīdz pieņemt informētus riska pārvaldības lēmumus.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Šajā nolūkā būtu jānosaka vispārīgi riska paziņošanas mērķi un principi
  , ņemot
  vērā attiecīgi riska novērtētāju un pārvaldītāju
  pienākumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Šajā nolūkā būtu jānosaka vispārīgi riska paziņošanas mērķi un principi
  , ņemot
  vērā attiecīgi riska novērtētāju un pārvaldītāju
  pienākumus
  .

| (6) | Šajā nolūkā būtu jānosaka vispārīgi riska paziņošanas mērķi un principi
  . Šajā sakarībā būtu jāņem
  vērā attiecīgi riska novērtētāju un pārvaldītāju
  pienākumi, vienlaicīgi garantējot viņu neatkarību
  . |
| --- | --- |

(6)

Šajā nolūkā būtu jānosaka vispārīgi riska paziņošanas mērķi un principi
  . Šajā sakarībā būtu jāņem
  vērā attiecīgi riska novērtētāju un pārvaldītāju
  pienākumi, vienlaicīgi garantējot viņu neatkarību
  .

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Vispārīgajā plānā būtu jānosaka svarīgākie faktori, kas jāņem vērā, apsverot riska paziņošanas pasākumus, piemēram, atšķirīgi riska līmeņi, riska iedaba un tā potenciālā ietekme uz sabiedrības veselību, tas, kādas personas vai lietas risks tieši vai netieši skar, riska ekspozīcijas līmeņi, spēja risku kontrolēt un citi faktori, kuri iespaido priekšstatu par riskiem,
  ieskaitot
  steidzamības pakāpi, kā arī piemērojamais tiesiskais regulējums un attiecīgais tirgus konteksts. Vispārīgajā plānā turklāt būtu jānosaka izmantojamie rīki un kanāli, kā arī jāizveido piemēroti mehānismi, kas nodrošinātu saskaņotu riska paziņošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Vispārīgajā plānā būtu jānosaka svarīgākie faktori, kas jāņem vērā, apsverot riska paziņošanas pasākumus, piemēram, atšķirīgi riska līmeņi, riska iedaba un tā potenciālā ietekme uz sabiedrības veselību, tas, kādas personas vai lietas risks tieši vai netieši skar, riska ekspozīcijas līmeņi, spēja risku kontrolēt un citi faktori, kuri iespaido priekšstatu par riskiem,
  ieskaitot
  steidzamības pakāpi, kā arī piemērojamais tiesiskais regulējums un attiecīgais tirgus konteksts. Vispārīgajā plānā turklāt būtu jānosaka izmantojamie rīki un kanāli, kā arī jāizveido piemēroti mehānismi, kas nodrošinātu saskaņotu riska paziņošanu.

| (8) | Vispārīgajā plānā būtu jānosaka
  praktiski pasākumi, lai darītu sabiedrībai pieejamu nepieciešamo informāciju nolūkā panākt augsta līmeņa pārredzamību riska pārvaldības procesā. Tajā būtu jānosaka
  svarīgākie faktori, kas jāņem vērā, apsverot riska paziņošanas pasākumus, piemēram, atšķirīgi riska līmeņi, riska iedaba un tā potenciālā ietekme uz sabiedrības veselību,
  dzīvnieku veselību un vidi,
  tas, kādas personas vai lietas risks tieši vai netieši skar, riska ekspozīcijas līmeņi, spēja risku kontrolēt
  vai samazināt
  un citi faktori, kuri iespaido priekšstatu par riskiem,
  tostarp
  steidzamības pakāpi, kā arī piemērojamais tiesiskais regulējums un attiecīgais tirgus konteksts. Vispārīgajā plānā turklāt būtu jānosaka izmantojamie rīki un kanāli, kā arī jāizveido piemēroti mehānismi, kas nodrošinātu saskaņotu riska paziņošanu. |
| --- | --- |

(8)

Vispārīgajā plānā būtu jānosaka
  praktiski pasākumi, lai darītu sabiedrībai pieejamu nepieciešamo informāciju nolūkā panākt augsta līmeņa pārredzamību riska pārvaldības procesā. Tajā būtu jānosaka
  svarīgākie faktori, kas jāņem vērā, apsverot riska paziņošanas pasākumus, piemēram, atšķirīgi riska līmeņi, riska iedaba un tā potenciālā ietekme uz sabiedrības veselību,
  dzīvnieku veselību un vidi,
  tas, kādas personas vai lietas risks tieši vai netieši skar, riska ekspozīcijas līmeņi, spēja risku kontrolēt
  vai samazināt
  un citi faktori, kuri iespaido priekšstatu par riskiem,
  tostarp
  steidzamības pakāpi, kā arī piemērojamais tiesiskais regulējums un attiecīgais tirgus konteksts. Vispārīgajā plānā turklāt būtu jānosaka izmantojamie rīki un kanāli, kā arī jāizveido piemēroti mehānismi, kas nodrošinātu saskaņotu riska paziņošanu.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Riska novērtēšanas procesa
  pārredzamība palīdz
  Iestādei, veicot savus pienākumus, gūt lielāku leģitimitāti patērētāju un plašas sabiedrības acīs, palielina viņu uzticēšanos Iestādes darbam un demokrātiskas sistēmas ietvaros nodrošina lielāku Iestādes atbildību Savienības iedzīvotāju priekšā. Tādēļ ir būtiski
  saglabāt
  plašas sabiedrības un citu ieinteresēto personu uzticēšanos Savienības pārtikas aprites tiesību aktu pamatā esošajam riska analīzes procesam un jo īpaši riska novērtēšanai, ieskaitot Iestādes darbības organizāciju, tās neatkarību un pārredzamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Riska novērtēšanas procesa
  pārredzamība palīdz
  Iestādei, veicot savus pienākumus, gūt lielāku leģitimitāti patērētāju un plašas sabiedrības acīs, palielina viņu uzticēšanos Iestādes darbam un demokrātiskas sistēmas ietvaros nodrošina lielāku Iestādes atbildību Savienības iedzīvotāju priekšā. Tādēļ ir būtiski
  saglabāt
  plašas sabiedrības un citu ieinteresēto personu uzticēšanos Savienības pārtikas aprites tiesību aktu pamatā esošajam riska analīzes procesam un jo īpaši riska novērtēšanai, ieskaitot Iestādes darbības organizāciju, tās neatkarību un pārredzamību.

| (9) | Riska novērtēšanas procesa
  pārredzamības uzlabošana palīdzētu
  Iestādei, veicot savus pienākumus, gūt lielāku leģitimitāti patērētāju un plašas sabiedrības acīs, palielina viņu uzticēšanos Iestādes darbam un demokrātiskas sistēmas ietvaros nodrošina lielāku Iestādes atbildību Savienības iedzīvotāju priekšā. Tādēļ ir būtiski
  atjaunot
  plašas sabiedrības un citu ieinteresēto personu uzticēšanos Savienības pārtikas aprites tiesību aktu pamatā esošajam riska analīzes procesam un jo īpaši riska novērtēšanai, ieskaitot Iestādes darbības organizāciju
  , funkcionēšanu
  , tās neatkarību un pārredzamību. |
| --- | --- |

(9)

Riska novērtēšanas procesa
  pārredzamības uzlabošana palīdzētu
  Iestādei, veicot savus pienākumus, gūt lielāku leģitimitāti patērētāju un plašas sabiedrības acīs, palielina viņu uzticēšanos Iestādes darbam un demokrātiskas sistēmas ietvaros nodrošina lielāku Iestādes atbildību Savienības iedzīvotāju priekšā. Tādēļ ir būtiski
  atjaunot
  plašas sabiedrības un citu ieinteresēto personu uzticēšanos Savienības pārtikas aprites tiesību aktu pamatā esošajam riska analīzes procesam un jo īpaši riska novērtēšanai, ieskaitot Iestādes darbības organizāciju
  , funkcionēšanu
  , tās neatkarību un pārredzamību.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Iestādes valdes sastāvu saskaņā ar Eiropas Parlamenta, ES Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada Kopīgo paziņojumu par decentralizētām aģentūrām

   (22)

  būtu lietderīgi pielāgot vienotajai pieejai attiecībā uz decentralizētām aģentūrām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Iestādes valdes sastāvu saskaņā ar Eiropas Parlamenta, ES Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada Kopīgo paziņojumu par decentralizētām aģentūrām

   (22)

  būtu lietderīgi pielāgot vienotajai pieejai attiecībā uz decentralizētām aģentūrām.

svītrots

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Pieredze liecina, ka Iestādes valde galvenokārt nodarbojas ar administratīvajiem un finanšu aspektiem un neietekmē Iestādes veiktā zinātniskā darba neatkarību. Tāpēc Iestādes valdē būtu lietderīgi iekļaut pārstāvi no katras dalībvalsts, vienlaikus pieprasot, lai šiem pārstāvjiem būtu pieredze tieši riska novērtēšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Pieredze liecina, ka Iestādes valde galvenokārt nodarbojas ar administratīvajiem un finanšu aspektiem un neietekmē Iestādes veiktā zinātniskā darba neatkarību. Tāpēc Iestādes valdē būtu lietderīgi iekļaut pārstāvi no katras dalībvalsts, vienlaikus pieprasot, lai šiem pārstāvjiem būtu pieredze tieši riska novērtēšanā.

| (11) | Pieredze liecina, ka Iestādes valde galvenokārt nodarbojas ar administratīvajiem un finanšu aspektiem un neietekmē Iestādes veiktā zinātniskā darba neatkarību. Tāpēc Iestādes valdē būtu lietderīgi iekļaut pārstāvi no katras dalībvalsts,
  Komisijas, Eiropas Parlamenta, kā arī pilsoniskās sabiedrības un nozares asociāciju pārstāvjus,
  vienlaikus pieprasot, lai šiem pārstāvjiem būtu pieredze tieši riska novērtēšanā
  un lai tiek novērsti jebkuri interešu konflikti
  . |
| --- | --- |

(11)

Pieredze liecina, ka Iestādes valde galvenokārt nodarbojas ar administratīvajiem un finanšu aspektiem un neietekmē Iestādes veiktā zinātniskā darba neatkarību. Tāpēc Iestādes valdē būtu lietderīgi iekļaut pārstāvi no katras dalībvalsts,
  Komisijas, Eiropas Parlamenta, kā arī pilsoniskās sabiedrības un nozares asociāciju pārstāvjus,
  vienlaikus pieprasot, lai šiem pārstāvjiem būtu pieredze tieši riska novērtēšanā
  un lai tiek novērsti jebkuri interešu konflikti
  .

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Valdes locekļi būtu jāizraugās tā, lai nodrošinātu augstākos iespējamos kompetences standartus un pēc iespējas plašāku attiecīgu pieredzi, kādu var piedāvāt dalībvalstu, Eiropas Parlamenta un Komisijas pārstāvji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Valdes locekļi būtu jāizraugās tā, lai nodrošinātu augstākos iespējamos kompetences standartus un pēc iespējas plašāku attiecīgu pieredzi, kādu var piedāvāt dalībvalstu, Eiropas Parlamenta un Komisijas pārstāvji.

| (12) | Valdes locekļi būtu jāizraugās tā, lai nodrošinātu augstākos iespējamos kompetences standartus un
  apņemšanos panākt veselības un vides aizsardzību, kā arī
  pēc iespējas plašāku attiecīgu pieredzi, kādu var piedāvāt dalībvalstu, Eiropas Parlamenta un Komisijas pārstāvji. |
| --- | --- |

(12)

Valdes locekļi būtu jāizraugās tā, lai nodrošinātu augstākos iespējamos kompetences standartus un
  apņemšanos panākt veselības un vides aizsardzību, kā arī
  pēc iespējas plašāku attiecīgu pieredzi, kādu var piedāvāt dalībvalstu, Eiropas Parlamenta un Komisijas pārstāvji.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Vispārīgās pārtikas aprites regulas atbilstības pārbaudē tika konstatēti zināmi trūkumi attiecībā uz Iestādes spēju ilgtermiņā saglabāt savu augsto zinātniskās lietpratības līmeni.
  Konkrētāk,
  ir samazinājies to kandidātu skaits, kuri pretendē uz vietu zinātnes ekspertu grupās.
  Tādēļ sistēma būtu jāstiprina un
  dalībvalstīm
  būtu tajā aktīvāk jāiesaistās
  , lai
  nodrošinātu
  ,
  ka
  ir
  pieejami pietiekami daudzi eksperti
  ,
  kuri atbilst Savienības riska novērtēšanas sistēmas vajadzībām attiecībā uz augsta līmeņa zinātnisko lietpratību
  ,
  neatkarību
  un
  daudznozaru speciālajām zināšanām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Vispārīgās pārtikas aprites regulas atbilstības pārbaudē tika konstatēti zināmi trūkumi attiecībā uz Iestādes spēju ilgtermiņā saglabāt savu augsto zinātniskās lietpratības līmeni.
  Konkrētāk,
  ir samazinājies to kandidātu skaits, kuri pretendē uz vietu zinātnes ekspertu grupās.
  Tādēļ sistēma būtu jāstiprina un
  dalībvalstīm
  būtu tajā aktīvāk jāiesaistās
  , lai
  nodrošinātu
  ,
  ka
  ir
  pieejami pietiekami daudzi eksperti
  ,
  kuri atbilst Savienības riska novērtēšanas sistēmas vajadzībām attiecībā uz augsta līmeņa zinātnisko lietpratību
  ,
  neatkarību
  un
  daudznozaru speciālajām zināšanām
  .

| (13) | Vispārīgās pārtikas aprites regulas atbilstības pārbaudē tika konstatēti zināmi trūkumi attiecībā uz Iestādes spēju ilgtermiņā saglabāt savu augsto zinātniskās lietpratības līmeni
  , izmantojot ekspertu personālu
  .
  Turklāt
  ir samazinājies to kandidātu skaits, kuri pretendē uz vietu zinātnes ekspertu grupās
  , un ir jāpārbauda, kāds ir šīs samazināšanās iemesls
  .
  Divas trešdaļas zinātnes ekspertu grupu locekļu ir no sešām dalībvalstīm. Tā kā patlaban 20 % no valstu ekspertiem ir no Lielbritānijas, grūtības piesaistīt atbilstošus ekspertus līdz ar Lielbritānijas izstāšanos no Savienības vēl vairāk saasināsies.
  Lai
  efektīvāk risinātu šo problēmu
  ,
  sistēma
  ir
  jāstiprina un jāatbalsta, kā arī jāmudina kandidāti pieteikties un dalībvalstīm jāatbalsta to
  ,
  ka tiek izplatīti Iestādes aicinājumi izteikt ieinteresētību par dalību zinātnes ekspertu grupās un zinātniskajā komitejā nolūkā nodrošināt, ka ir pieejams pietiekams neatkarīgo ekspertu saraksts
  ,
  veicot atbalsta darbības
  un
  izmantojot stimulus un atlīdzību līdzdalības līmeņa palielināšanai un intereses izteikšanai iesaistīties tajā
  . |
| --- | --- |

(13)

Vispārīgās pārtikas aprites regulas atbilstības pārbaudē tika konstatēti zināmi trūkumi attiecībā uz Iestādes spēju ilgtermiņā saglabāt savu augsto zinātniskās lietpratības līmeni
  , izmantojot ekspertu personālu
  .
  Turklāt
  ir samazinājies to kandidātu skaits, kuri pretendē uz vietu zinātnes ekspertu grupās
  , un ir jāpārbauda, kāds ir šīs samazināšanās iemesls
  .
  Divas trešdaļas zinātnes ekspertu grupu locekļu ir no sešām dalībvalstīm. Tā kā patlaban 20 % no valstu ekspertiem ir no Lielbritānijas, grūtības piesaistīt atbilstošus ekspertus līdz ar Lielbritānijas izstāšanos no Savienības vēl vairāk saasināsies.
  Lai
  efektīvāk risinātu šo problēmu
  ,
  sistēma
  ir
  jāstiprina un jāatbalsta, kā arī jāmudina kandidāti pieteikties un dalībvalstīm jāatbalsta to
  ,
  ka tiek izplatīti Iestādes aicinājumi izteikt ieinteresētību par dalību zinātnes ekspertu grupās un zinātniskajā komitejā nolūkā nodrošināt, ka ir pieejams pietiekams neatkarīgo ekspertu saraksts
  ,
  veicot atbalsta darbības
  un
  izmantojot stimulus un atlīdzību līdzdalības līmeņa palielināšanai un intereses izteikšanai iesaistīties tajā
  .

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Lai saglabātu riska novērtēšanas neatkarību no riska pārvaldības un citām Savienības līmeņa interesēm, būtu lietderīgi, ka, balstoties uz stingriem kritērijiem, kuri nodrošina ekspertu izcilību un neatkarību, vienlaikus nodrošinot prasītās daudznozaru speciālās zināšanas katrā ekspertu grupā, zinātnes ekspertu grupu locekļus nominē dalībvalstis, izraugās Iestādes izpilddirektors un ieceļ Iestādes valde. Tāpat šajā sakarā ir būtiski svarīgi, lai minēto zinātnes ekspertu atlasē un iecelšanā piedalītos izpilddirektors, kura pienākums ir aizstāvēt Iestādes intereses
  un
  jo īpaši tās speciālo zināšanu neatkarību
  . Vēl
  būtu jāievieš papildu pasākumi,
  ar ko nodrošina
  , ka zinātniskajiem ekspertiem ir līdzekļi
  neatkarīgai darbībai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Lai saglabātu riska novērtēšanas neatkarību no riska pārvaldības un citām Savienības līmeņa interesēm, būtu lietderīgi, ka, balstoties uz stingriem kritērijiem, kuri nodrošina ekspertu izcilību un neatkarību, vienlaikus nodrošinot prasītās daudznozaru speciālās zināšanas katrā ekspertu grupā, zinātnes ekspertu grupu locekļus nominē dalībvalstis, izraugās Iestādes izpilddirektors un ieceļ Iestādes valde. Tāpat šajā sakarā ir būtiski svarīgi, lai minēto zinātnes ekspertu atlasē un iecelšanā piedalītos izpilddirektors, kura pienākums ir aizstāvēt Iestādes intereses
  un
  jo īpaši tās speciālo zināšanu neatkarību
  . Vēl
  būtu jāievieš papildu pasākumi,
  ar ko nodrošina
  , ka zinātniskajiem ekspertiem ir līdzekļi
  neatkarīgai darbībai
  .

| (14) | Lai saglabātu riska novērtēšanas neatkarību no riska pārvaldības un citām Savienības līmeņa interesēm, būtu lietderīgi, ka, balstoties uz stingriem kritērijiem, kuri nodrošina ekspertu izcilību un neatkarību, vienlaikus nodrošinot prasītās daudznozaru speciālās zināšanas katrā ekspertu grupā, zinātnes ekspertu grupu locekļus nominē un atlasa Iestādes izpilddirektors, bet ieceļ Iestādes valde. Tāpat šajā sakarā ir būtiski svarīgi, lai minēto zinātnes ekspertu atlasē un iecelšanā piedalītos izpilddirektors,
  kurš ir Iestādes juridiskais pārstāvis un
  kura pienākums ir aizstāvēt Iestādes intereses, jo īpaši tās speciālo zināšanu neatkarību
  , un uzraudzīt tās veikumu.
  Būtu
  arī
  jāievieš papildu pasākumi,
  tostarp pienācīga finansiāla kompensācija, lai nodrošinātu
  , ka zinātniskajiem ekspertiem ir līdzekļi
  , kas ļauj tiem rīkoties neatkarīgi, un ka viņi velta pietiekamu laiku Iestādes veicamajam riska novērtēšanas darbam
  . |
| --- | --- |

(14)

Lai saglabātu riska novērtēšanas neatkarību no riska pārvaldības un citām Savienības līmeņa interesēm, būtu lietderīgi, ka, balstoties uz stingriem kritērijiem, kuri nodrošina ekspertu izcilību un neatkarību, vienlaikus nodrošinot prasītās daudznozaru speciālās zināšanas katrā ekspertu grupā, zinātnes ekspertu grupu locekļus nominē un atlasa Iestādes izpilddirektors, bet ieceļ Iestādes valde. Tāpat šajā sakarā ir būtiski svarīgi, lai minēto zinātnes ekspertu atlasē un iecelšanā piedalītos izpilddirektors,
  kurš ir Iestādes juridiskais pārstāvis un
  kura pienākums ir aizstāvēt Iestādes intereses, jo īpaši tās speciālo zināšanu neatkarību
  , un uzraudzīt tās veikumu.
  Būtu
  arī
  jāievieš papildu pasākumi,
  tostarp pienācīga finansiāla kompensācija, lai nodrošinātu
  , ka zinātniskajiem ekspertiem ir līdzekļi
  , kas ļauj tiem rīkoties neatkarīgi, un ka viņi velta pietiekamu laiku Iestādes veicamajam riska novērtēšanas darbam
  .

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Ir būtiski nodrošināt Iestādes efektīvu darbību un uzlabot tās speciālo zināšanu ilgtspēju. Tādēļ nepieciešams pastiprināt Iestādes un dalībvalstu sniegto atbalstu Iestādes zinātnes ekspertu grupu darbam. Proti, ekspertu grupas uzdevumu izpildes vajadzībām Iestādei būtu jāorganizē sagatavošanās darbs, tostarp jāpieprasa, lai Iestādes darbinieki vai nacionālās zinātniskās organizācijas, kas sadarbojas ar Iestādi, izstrādā sākotnējos zinātniskos atzinumus, kurus pēc tam zinātniski recenzē un pieņem ekspertu grupas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Ir būtiski nodrošināt Iestādes efektīvu darbību un uzlabot tās speciālo zināšanu ilgtspēju. Tādēļ nepieciešams pastiprināt Iestādes un dalībvalstu sniegto atbalstu Iestādes zinātnes ekspertu grupu darbam. Proti, ekspertu grupas uzdevumu izpildes vajadzībām Iestādei būtu jāorganizē sagatavošanās darbs, tostarp jāpieprasa, lai Iestādes darbinieki vai nacionālās zinātniskās organizācijas, kas sadarbojas ar Iestādi, izstrādā sākotnējos zinātniskos atzinumus, kurus pēc tam zinātniski recenzē un pieņem ekspertu grupas.

| (15) | Ir būtiski nodrošināt Iestādes efektīvu darbību un uzlabot tās speciālo zināšanu ilgtspēju. Tādēļ nepieciešams pastiprināt Iestādes un dalībvalstu sniegto atbalstu Iestādes zinātnes ekspertu grupu darbam. Proti, ekspertu grupas uzdevumu izpildes vajadzībām Iestādei būtu jāorganizē sagatavošanās darbs, tostarp jāpieprasa, lai Iestādes darbinieki vai nacionālās zinātniskās organizācijas, kas sadarbojas ar Iestādi, izstrādā sākotnējos zinātniskos atzinumus, kurus pēc tam zinātniski recenzē un pieņem ekspertu grupas.
  Tam nevajadzētu skart Iestādes zinātnisko novērtējumu neatkarību. |
| --- | --- |

(15)

Ir būtiski nodrošināt Iestādes efektīvu darbību un uzlabot tās speciālo zināšanu ilgtspēju. Tādēļ nepieciešams pastiprināt Iestādes un dalībvalstu sniegto atbalstu Iestādes zinātnes ekspertu grupu darbam. Proti, ekspertu grupas uzdevumu izpildes vajadzībām Iestādei būtu jāorganizē sagatavošanās darbs, tostarp jāpieprasa, lai Iestādes darbinieki vai nacionālās zinātniskās organizācijas, kas sadarbojas ar Iestādi, izstrādā sākotnējos zinātniskos atzinumus, kurus pēc tam zinātniski recenzē un pieņem ekspertu grupas.
  Tam nevajadzētu skart Iestādes zinātnisko novērtējumu neatkarību.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Atļauju procedūras pamatā ir princips, ka pieteikuma iesniedzējam, ņemot vērā tā rīcībā esošās zinātnisko informāciju, jāpierāda atļaujas procedūras priekšmeta atbilstība Savienības drošuma prasībām. Šis princips balstās uz premisu, ka sabiedrības veselība tiek labāk
  aizsargāta
  , ja pierādīšanas slogs gulstas uz pieteikuma iesniedzēju, jo pirms laišanas tirgū iesniedzējam jāpierāda konkrētā atļaujas piešķiršanas procedūras priekšmeta drošums, nevis publiskām iestādēm, lai kāda priekšmeta apriti tirgū varētu aizliegt, jāpierāda, ka tas ir nedrošs. Turklāt nebūtu jātērē nodokļu maksātāju nauda, pasūtot dārgus pētījumus, kas galu galā palīdz nozarei laist tirgū attiecīgo produktu. No minētā principa un piemērojamajām regulatīvajām prasībām izriet, ka pieteikuma iesniedzējiem pieteikumus uz Savienības pārtikas nozares tiesību aktos paredzētām atļaujām tiek prasīts pamatot, iesniedzot attiecīgus pētījumus, tostarp testus, kuri pierādīta atļaujas procedūras priekšmeta drošumu un — dažos gadījumos — iedarbīgumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Atļauju procedūras pamatā ir princips, ka pieteikuma iesniedzējam, ņemot vērā tā rīcībā esošās zinātnisko informāciju, jāpierāda atļaujas procedūras priekšmeta atbilstība Savienības drošuma prasībām. Šis princips balstās uz premisu, ka sabiedrības veselība tiek labāk
  aizsargāta
  , ja pierādīšanas slogs gulstas uz pieteikuma iesniedzēju, jo pirms laišanas tirgū iesniedzējam jāpierāda konkrētā atļaujas piešķiršanas procedūras priekšmeta drošums, nevis publiskām iestādēm, lai kāda priekšmeta apriti tirgū varētu aizliegt, jāpierāda, ka tas ir nedrošs. Turklāt nebūtu jātērē nodokļu maksātāju nauda, pasūtot dārgus pētījumus, kas galu galā palīdz nozarei laist tirgū attiecīgo produktu. No minētā principa un piemērojamajām regulatīvajām prasībām izriet, ka pieteikuma iesniedzējiem pieteikumus uz Savienības pārtikas nozares tiesību aktos paredzētām atļaujām tiek prasīts pamatot, iesniedzot attiecīgus pētījumus, tostarp testus, kuri pierādīta atļaujas procedūras priekšmeta drošumu un — dažos gadījumos — iedarbīgumu.

| (16) | Atļauju procedūras pamatā ir princips, ka pieteikuma iesniedzējam, ņemot vērā tā rīcībā esošās zinātnisko informāciju, jāpierāda atļaujas procedūras priekšmeta atbilstība Savienības drošuma prasībām. Šis princips balstās uz premisu, ka sabiedrības veselība
  un vide
  tiek labāk
  aizsargātas
  , ja pierādīšanas slogs gulstas uz pieteikuma iesniedzēju, jo pirms laišanas tirgū iesniedzējam jāpierāda konkrētā atļaujas piešķiršanas procedūras priekšmeta drošums, nevis publiskām iestādēm, lai kāda priekšmeta apriti tirgū varētu aizliegt, jāpierāda, ka tas ir nedrošs. Turklāt nebūtu jātērē nodokļu maksātāju nauda, pasūtot dārgus pētījumus, kas galu galā palīdz nozarei laist tirgū attiecīgo produktu. No minētā principa un piemērojamajām regulatīvajām prasībām izriet, ka pieteikuma iesniedzējiem pieteikumus uz Savienības pārtikas nozares tiesību aktos paredzētām atļaujām tiek prasīts pamatot, iesniedzot attiecīgus pētījumus, tostarp testus, kuri pierādīta atļaujas procedūras priekšmeta drošumu un — dažos gadījumos — iedarbīgumu. |
| --- | --- |

(16)

Atļauju procedūras pamatā ir princips, ka pieteikuma iesniedzējam, ņemot vērā tā rīcībā esošās zinātnisko informāciju, jāpierāda atļaujas procedūras priekšmeta atbilstība Savienības drošuma prasībām. Šis princips balstās uz premisu, ka sabiedrības veselība
  un vide
  tiek labāk
  aizsargātas
  , ja pierādīšanas slogs gulstas uz pieteikuma iesniedzēju, jo pirms laišanas tirgū iesniedzējam jāpierāda konkrētā atļaujas piešķiršanas procedūras priekšmeta drošums, nevis publiskām iestādēm, lai kāda priekšmeta apriti tirgū varētu aizliegt, jāpierāda, ka tas ir nedrošs. Turklāt nebūtu jātērē nodokļu maksātāju nauda, pasūtot dārgus pētījumus, kas galu galā palīdz nozarei laist tirgū attiecīgo produktu. No minētā principa un piemērojamajām regulatīvajām prasībām izriet, ka pieteikuma iesniedzējiem pieteikumus uz Savienības pārtikas nozares tiesību aktos paredzētām atļaujām tiek prasīts pamatot, iesniedzot attiecīgus pētījumus, tostarp testus, kuri pierādīta atļaujas procedūras priekšmeta drošumu un — dažos gadījumos — iedarbīgumu.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Savienības aģentūru darba salīdzinājums liecina, ka tādēļ, ka Iestādes atļauju piešķiršanas procedūra var ilgt līdz pat 55 mēnešiem, tā ir piecas reizes ilgāka nekā attiecīgā Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) procedūra. Tas attur uzņēmumus no ieguldīšanas inovatīvos produktos un ilgtermiņā samazina Savienības konkurētspēju. Turklāt ilga atļauju piešķiršanas procedūra vājina uzticēšanos Iestādei. Tādēļ ir steidzami jānodrošina riska novērtēšanas efektivitāte, uzlabojot cilvēkresursus un finanšu resursus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Savienības aģentūru darba salīdzinājums liecina, ka tādēļ, ka Iestādes atļauju piešķiršanas procedūra var ilgt līdz pat 55 mēnešiem, tā ir piecas reizes ilgāka nekā attiecīgā Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) procedūra. Tas attur uzņēmumus no ieguldīšanas inovatīvos produktos un ilgtermiņā samazina Savienības konkurētspēju. Turklāt ilga atļauju piešķiršanas procedūra vājina uzticēšanos Iestādei. Tādēļ ir steidzami jānodrošina riska novērtēšanas efektivitāte, uzlabojot cilvēkresursus un finanšu resursus.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Eksistē noteikumi, kas reglamentē atļaujas pieteikumu saturu. Lai Iestāde varētu nodrošināt augstas kvalitātes zinātnisko novērtējumu, ir svarīgi, lai riska novērtēšanas vajadzībām iesniegtais atļaujas pieteikums atbilstu piemērojamajām specifikācijām. Pieteikumu iesniedzēji un jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi ne vienmēr skaidri izprot minētās specifikācijas. Tādēļ būtu lietderīgi, ja Iestāde vēl pirms pieteikuma oficiālās iesniegšanas potenciālos pieteikumu iesniedzējus pēc viņu pieprasījuma konsultētu par spēkā esošajiem noteikumiem un atļaujas pieteikuma saturu
  , tomēr neiesaistītos iesniedzamo pētījumu plānošanā
  ,
  jo tie joprojām paliek pieteikuma iesniedzēja atbildībā. Lai nodrošinātu minētā procesa pārredzamību, Iestādes ieteikumi būtu jāpublisko. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Eksistē noteikumi, kas reglamentē atļaujas pieteikumu saturu. Lai Iestāde varētu nodrošināt augstas kvalitātes zinātnisko novērtējumu, ir svarīgi, lai riska novērtēšanas vajadzībām iesniegtais atļaujas pieteikums atbilstu piemērojamajām specifikācijām. Pieteikumu iesniedzēji un jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi ne vienmēr skaidri izprot minētās specifikācijas. Tādēļ būtu lietderīgi, ja Iestāde vēl pirms pieteikuma oficiālās iesniegšanas potenciālos pieteikumu iesniedzējus pēc viņu pieprasījuma konsultētu par spēkā esošajiem noteikumiem un atļaujas pieteikuma saturu
  , tomēr neiesaistītos iesniedzamo pētījumu plānošanā
  ,
  jo tie joprojām paliek pieteikuma iesniedzēja atbildībā. Lai nodrošinātu minētā procesa pārredzamību, Iestādes ieteikumi būtu jāpublisko.

| (17) | Eksistē noteikumi, kas reglamentē atļaujas pieteikumu saturu. Lai Iestāde varētu nodrošināt augstas kvalitātes zinātnisko novērtējumu, ir svarīgi, lai riska novērtēšanas vajadzībām iesniegtais atļaujas pieteikums atbilstu piemērojamajām specifikācijām. Pieteikumu iesniedzēji un jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi ne vienmēr skaidri izprot minētās specifikācijas. Tādēļ būtu lietderīgi, ja Iestāde vēl pirms pieteikuma oficiālās iesniegšanas potenciālos pieteikumu iesniedzējus pēc viņu pieprasījuma konsultētu par spēkā esošajiem noteikumiem un atļaujas pieteikuma saturu
  . Līdz ... [36 mēneši pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā] Komisijai būtu jānovērtē to vispārīgo konsultāciju ietekme, kas sniegtas Iestādes darbības rezultātā. Jo īpaši Komisijai būtu jānovērtē to ietekme uz Iestādes resursu piešķiršanu un tās neatkarību. |
| --- | --- |

(17)

Eksistē noteikumi, kas reglamentē atļaujas pieteikumu saturu. Lai Iestāde varētu nodrošināt augstas kvalitātes zinātnisko novērtējumu, ir svarīgi, lai riska novērtēšanas vajadzībām iesniegtais atļaujas pieteikums atbilstu piemērojamajām specifikācijām. Pieteikumu iesniedzēji un jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi ne vienmēr skaidri izprot minētās specifikācijas. Tādēļ būtu lietderīgi, ja Iestāde vēl pirms pieteikuma oficiālās iesniegšanas potenciālos pieteikumu iesniedzējus pēc viņu pieprasījuma konsultētu par spēkā esošajiem noteikumiem un atļaujas pieteikuma saturu
  . Līdz ... [36 mēneši pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā] Komisijai būtu jānovērtē to vispārīgo konsultāciju ietekme, kas sniegtas Iestādes darbības rezultātā. Jo īpaši Komisijai būtu jānovērtē to ietekme uz Iestādes resursu piešķiršanu un tās neatkarību.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Iestādei vajadzētu pārzināt visu to pētījumu priekšmetus, ko pieteikuma iesniedzējs veic ar nolūku vēlāk iesniegt pieteikumu uz Savienības pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju. Tālab būtu nepieciešams un būtu lietderīgi, ka uzņēmēji, kas pasūta pētījumus, un laboratorijas, kas tos veic, pasūtījuma veikšanas un pieņemšanas brīdī pētījumus paziņo Iestādei. Informācija par paziņotajiem pētījumiem būtu jāpublisko tikai pēc tam, kad saskaņā ar piemērojamajiem pārskatāmības noteikumiem ir publiskots attiecīgais atļaujas pieteikums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Iestādei vajadzētu pārzināt visu to pētījumu priekšmetus, ko pieteikuma iesniedzējs veic ar nolūku vēlāk iesniegt pieteikumu uz Savienības pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju. Tālab būtu nepieciešams un būtu lietderīgi, ka uzņēmēji, kas pasūta pētījumus, un laboratorijas, kas tos veic, pasūtījuma veikšanas un pieņemšanas brīdī pētījumus paziņo Iestādei. Informācija par paziņotajiem pētījumiem būtu jāpublisko tikai pēc tam, kad saskaņā ar piemērojamajiem pārskatāmības noteikumiem ir publiskots attiecīgais atļaujas pieteikums.

| (18) | Iestādei vajadzētu pārzināt visu to pētījumu priekšmetus, ko pieteikuma iesniedzējs veic ar nolūku vēlāk iesniegt pieteikumu uz Savienības pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju
  vai atjaunošanu
  . Tālab būtu nepieciešams un būtu lietderīgi, ka uzņēmēji, kas pasūta pētījumus, un laboratorijas, kas tos veic
  Savienībā vai ārpus tās
  , pasūtījuma veikšanas un pieņemšanas brīdī pētījumus paziņo Iestādei. Informācija par paziņotajiem pētījumiem būtu jāpublisko tikai pēc tam, kad saskaņā ar piemērojamajiem pārskatāmības noteikumiem ir publiskots attiecīgais atļaujas
  vai atjaunošanas
  pieteikums. |
| --- | --- |

(18)

Iestādei vajadzētu pārzināt visu to pētījumu priekšmetus, ko pieteikuma iesniedzējs veic ar nolūku vēlāk iesniegt pieteikumu uz Savienības pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju
  vai atjaunošanu
  . Tālab būtu nepieciešams un būtu lietderīgi, ka uzņēmēji, kas pasūta pētījumus, un laboratorijas, kas tos veic
  Savienībā vai ārpus tās
  , pasūtījuma veikšanas un pieņemšanas brīdī pētījumus paziņo Iestādei. Informācija par paziņotajiem pētījumiem būtu jāpublisko tikai pēc tam, kad saskaņā ar piemērojamajiem pārskatāmības noteikumiem ir publiskots attiecīgais atļaujas
  vai atjaunošanas
  pieteikums.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Sabiedrībā eksistē zināmas bažas par to, ka Iestādes novērtējumi attiecībā uz atļauju piešķiršanu galvenokārt balstās uz nozares iesniegtajiem pētījumiem.
  Iestāde jau tagad pārmeklē zinātnisko literatūru
  , lai varētu
  balstīties arī uz citiem esošiem datiem
  un
  pētījumiem par attiecīgo atļaujas procedūras priekšmetu
  , kas tai
  iesniegts novērtēšanai
  . Lai sniegtu papildu garantijas, nodrošinot, ka Iestāde var piekļūt visiem būtiskajiem zinātniskajiem datiem un pētījumiem, kas pieejami par atļaujas procedūras priekšmetu, būtu lietderīgi paredzēt apspriešanos ar trešajām personām ar mērķi identificēt citu būtisku zinātnisko datu vai pētījumu pieejamību. Lai apspriešanās rezultāts būtu kvalitatīvāks, tai būtu jānotiek pēc tam, kad, ievērojot šīs regulas noteikumus par pārredzamību, pētījumi, kurus nozare iesniegusi kopā ar atļaujas pieteikumu, ir tikuši publiskoti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Sabiedrībā eksistē zināmas bažas par to, ka Iestādes novērtējumi attiecībā uz atļauju piešķiršanu galvenokārt balstās uz nozares iesniegtajiem pētījumiem.
  Iestāde jau tagad pārmeklē zinātnisko literatūru
  , lai varētu
  balstīties arī uz citiem esošiem datiem
  un
  pētījumiem par attiecīgo atļaujas procedūras priekšmetu
  , kas tai
  iesniegts novērtēšanai
  . Lai sniegtu papildu garantijas, nodrošinot, ka Iestāde var piekļūt visiem būtiskajiem zinātniskajiem datiem un pētījumiem, kas pieejami par atļaujas procedūras priekšmetu, būtu lietderīgi paredzēt apspriešanos ar trešajām personām ar mērķi identificēt citu būtisku zinātnisko datu vai pētījumu pieejamību. Lai apspriešanās rezultāts būtu kvalitatīvāks, tai būtu jānotiek pēc tam, kad, ievērojot šīs regulas noteikumus par pārredzamību, pētījumi, kurus nozare iesniegusi kopā ar atļaujas pieteikumu, ir tikuši publiskoti.

| (20) | Sabiedrībā eksistē zināmas bažas par to, ka Iestādes novērtējumi attiecībā uz atļauju piešķiršanu galvenokārt balstās uz nozares iesniegtajiem pētījumiem.
  Gadījumā, ja tiek iesniegts jauns pieteikums atļaujas saņemšanai vai atjaunošanas procedūrai, Iestādei vienmēr būtu jāveic izpēte zinātniskajā literatūrā
  , lai varētu
  ņemt vērā citus datus un pētījumus, kas ir iesniegti novērtēšanai,
  un
  vajadzības gadījumā pieprasīt papildu pētījumus. Iestādei būtu jānodrošina publiska piekļuve visai attiecīgajai zinātniskajai literatūrai par šo jautājumu, kas tai ir.
  Lai sniegtu papildu garantijas, nodrošinot, ka Iestāde var piekļūt visiem būtiskajiem zinātniskajiem datiem un pētījumiem, kas pieejami par atļaujas procedūras priekšmetu, būtu lietderīgi paredzēt apspriešanos ar trešajām personām ar mērķi identificēt citu būtisku zinātnisko datu vai pētījumu pieejamību. Lai apspriešanās rezultāts būtu kvalitatīvāks, tai būtu jānotiek
  tūlīt
  pēc tam, kad, ievērojot šīs regulas noteikumus par pārredzamību, pētījumi, kurus nozare iesniegusi kopā ar atļaujas pieteikumu, ir tikuši publiskoti. |
| --- | --- |

(20)

Sabiedrībā eksistē zināmas bažas par to, ka Iestādes novērtējumi attiecībā uz atļauju piešķiršanu galvenokārt balstās uz nozares iesniegtajiem pētījumiem.
  Gadījumā, ja tiek iesniegts jauns pieteikums atļaujas saņemšanai vai atjaunošanas procedūrai, Iestādei vienmēr būtu jāveic izpēte zinātniskajā literatūrā
  , lai varētu
  ņemt vērā citus datus un pētījumus, kas ir iesniegti novērtēšanai,
  un
  vajadzības gadījumā pieprasīt papildu pētījumus. Iestādei būtu jānodrošina publiska piekļuve visai attiecīgajai zinātniskajai literatūrai par šo jautājumu, kas tai ir.
  Lai sniegtu papildu garantijas, nodrošinot, ka Iestāde var piekļūt visiem būtiskajiem zinātniskajiem datiem un pētījumiem, kas pieejami par atļaujas procedūras priekšmetu, būtu lietderīgi paredzēt apspriešanos ar trešajām personām ar mērķi identificēt citu būtisku zinātnisko datu vai pētījumu pieejamību. Lai apspriešanās rezultāts būtu kvalitatīvāks, tai būtu jānotiek
  tūlīt
  pēc tam, kad, ievērojot šīs regulas noteikumus par pārredzamību, pētījumi, kurus nozare iesniegusi kopā ar atļaujas pieteikumu, ir tikuši publiskoti.

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Pētījumi, tostarp testi, ko uzņēmēji iesnieguši saskaņā ar Savienības pārtikas nozares tiesību aktiem iesniegtu atļauju pieteikumu pamatošanai,
  parasti tiek veikti,
  ievērojot starptautiski atzītus principus, kuri nodrošina vienotu pamatu to kvalitātei, it īpaši attiecībā uz rezultātu reproducējamību. Tomēr dažos gadījumos var rasties jautājumi par atbilstību piemērojamajiem standartiem, tāpēc darbojas nacionālās sistēmas, kuras minēto atbilstību verificē. Lai plašai sabiedrībai sniegtu lielāku pārliecību par pētījumu kvalitāti, būtu lietderīgi nodrošināt papildu garantiju līmeni un izveidot stingrāku revīzijas sistēmu, kuras ietvaros Komisija verificētu
  dalībvalstu
  veikto kontroli attiecībā uz to, vai laboratorijas, kas veic minētos pētījumus un testus, šos principus īsteno. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Pētījumi, tostarp testi, ko uzņēmēji iesnieguši saskaņā ar Savienības pārtikas nozares tiesību aktiem iesniegtu atļauju pieteikumu pamatošanai,
  parasti tiek veikti,
  ievērojot starptautiski atzītus principus, kuri nodrošina vienotu pamatu to kvalitātei, it īpaši attiecībā uz rezultātu reproducējamību. Tomēr dažos gadījumos var rasties jautājumi par atbilstību piemērojamajiem standartiem, tāpēc darbojas nacionālās sistēmas, kuras minēto atbilstību verificē. Lai plašai sabiedrībai sniegtu lielāku pārliecību par pētījumu kvalitāti, būtu lietderīgi nodrošināt papildu garantiju līmeni un izveidot stingrāku revīzijas sistēmu, kuras ietvaros Komisija verificētu
  dalībvalstu
  veikto kontroli attiecībā uz to, vai laboratorijas, kas veic minētos pētījumus un testus, šos principus īsteno.

| (21) | Pētījumi, tostarp testi, ko uzņēmēji iesnieguši saskaņā ar Savienības pārtikas nozares tiesību aktiem iesniegtu atļauju pieteikumu pamatošanai,
  būtu jābalsta uz neatkarīgu literatūru par salīdzinošiem pētījumiem vai
  ievērojot starptautiski atzītus
  standartus un Labas laboratoriju prakses
  principus, kuri nodrošina vienotu pamatu to kvalitātei, it īpaši attiecībā uz rezultātu reproducējamību. Tomēr dažos gadījumos var rasties jautājumi par atbilstību piemērojamajiem standartiem, tāpēc darbojas nacionālās sistēmas, kuras minēto atbilstību verificē. Lai plašai sabiedrībai sniegtu lielāku pārliecību par pētījumu kvalitāti, būtu lietderīgi nodrošināt papildu garantiju līmeni un izveidot stingrāku revīzijas sistēmu, kuras ietvaros Komisija verificētu
  dalībvalsts vai kādas trešās valsts
  veikto kontroli
  sadarbībā ar Komisijas Veselības un pārtikas jomu revīziju un analīžu direktorātu
  attiecībā uz to, vai laboratorijas, kas veic minētos pētījumus un testus, šos principus īsteno. |
| --- | --- |

(21)

Pētījumi, tostarp testi, ko uzņēmēji iesnieguši saskaņā ar Savienības pārtikas nozares tiesību aktiem iesniegtu atļauju pieteikumu pamatošanai,
  būtu jābalsta uz neatkarīgu literatūru par salīdzinošiem pētījumiem vai
  ievērojot starptautiski atzītus
  standartus un Labas laboratoriju prakses
  principus, kuri nodrošina vienotu pamatu to kvalitātei, it īpaši attiecībā uz rezultātu reproducējamību. Tomēr dažos gadījumos var rasties jautājumi par atbilstību piemērojamajiem standartiem, tāpēc darbojas nacionālās sistēmas, kuras minēto atbilstību verificē. Lai plašai sabiedrībai sniegtu lielāku pārliecību par pētījumu kvalitāti, būtu lietderīgi nodrošināt papildu garantiju līmeni un izveidot stingrāku revīzijas sistēmu, kuras ietvaros Komisija verificētu
  dalībvalsts vai kādas trešās valsts
  veikto kontroli
  sadarbībā ar Komisijas Veselības un pārtikas jomu revīziju un analīžu direktorātu
  attiecībā uz to, vai laboratorijas, kas veic minētos pētījumus un testus, šos principus īsteno.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

21.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21a) | Procesā ir jāparedz pietiekams elastīgums, lai ātri varētu ņemt vērā jaunu informāciju par būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz veselību, pat ja uz to konkrēti neattiecas reglamentējošās datu prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21a)

Procesā ir jāparedz pietiekams elastīgums, lai ātri varētu ņemt vērā jaunu informāciju par būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz veselību, pat ja uz to konkrēti neattiecas reglamentējošās datu prasības.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Pārtikas nekaitīgums ir jūtīgs jautājums, kas skar visus Savienības iedzīvotājus. Saglabājot principu, saskaņā ar kuru slogs pierādīt atbilstību Savienības prasībām gulst uz nozari, vienlaikus ir svarīgi izveidot papildu verifikācijas rīku, ko varētu izmantot īpašos gadījumos ar lielu sabiedrisku nozīmi, kad pastāv pretrunas par nekaitīguma jautājumiem, proti, paredzēt iespēju pasūtīt papildu pētījumus, kuru mērķis būtu verificēt riska novērtēšanā izmantotos pierādījumus. Ņemot vērā, ka šāds ārkārtas verifikācijas rīks tiktu finansēts no Savienības budžeta un tā izmantošanā būtu jāsaglabā samērīgums, izlemt to, kad nepieciešams pasūtīt minētos verifikācijas pētījumus, būtu Komisijas kompetencē. Turklāt jāievēro, ka dažos specifiskos gadījumos pasūtīto pētījumu tvērums varētu būt plašāks par apšaubītajiem pierādījumiem (piemēram, ir kļuvuši pieejami jauni zinātniski fakti). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Pārtikas nekaitīgums ir jūtīgs jautājums, kas skar visus Savienības iedzīvotājus. Saglabājot principu, saskaņā ar kuru slogs pierādīt atbilstību Savienības prasībām gulst uz nozari, vienlaikus ir svarīgi izveidot papildu verifikācijas rīku, ko varētu izmantot īpašos gadījumos ar lielu sabiedrisku nozīmi, kad pastāv pretrunas par nekaitīguma jautājumiem, proti, paredzēt iespēju pasūtīt papildu pētījumus, kuru mērķis būtu verificēt riska novērtēšanā izmantotos pierādījumus. Ņemot vērā, ka šāds ārkārtas verifikācijas rīks tiktu finansēts no Savienības budžeta un tā izmantošanā būtu jāsaglabā samērīgums, izlemt to, kad nepieciešams pasūtīt minētos verifikācijas pētījumus, būtu Komisijas kompetencē. Turklāt jāievēro, ka dažos specifiskos gadījumos pasūtīto pētījumu tvērums varētu būt plašāks par apšaubītajiem pierādījumiem (piemēram, ir kļuvuši pieejami jauni zinātniski fakti).

| (22) | Pārtikas nekaitīgums ir jūtīgs jautājums, kas skar visus Savienības iedzīvotājus. Saglabājot principu, saskaņā ar kuru slogs pierādīt atbilstību Savienības prasībām gulst uz nozari, vienlaikus ir svarīgi izveidot papildu verifikācijas rīku, ko varētu izmantot īpašos gadījumos ar lielu sabiedrisku nozīmi, kad pastāv pretrunas par nekaitīguma jautājumiem, proti, paredzēt iespēju pasūtīt papildu pētījumus, kuru mērķis būtu verificēt riska novērtēšanā izmantotos pierādījumus. Ņemot vērā, ka šāds ārkārtas verifikācijas rīks tiktu finansēts no Savienības budžeta un tā izmantošanā būtu jāsaglabā samērīgums, izlemt to, kad
  atšķirīgu zinātnisku konstatējumu gadījumos ir
  nepieciešams pasūtīt minētos verifikācijas pētījumus, būtu Komisijas kompetencē. Turklāt jāievēro, ka dažos specifiskos gadījumos pasūtīto pētījumu tvērums varētu būt plašāks par apšaubītajiem pierādījumiem
  riska novērtēšanas procesā
  (piemēram, ir kļuvuši pieejami jauni zinātniski fakti). |
| --- | --- |

(22)

Pārtikas nekaitīgums ir jūtīgs jautājums, kas skar visus Savienības iedzīvotājus. Saglabājot principu, saskaņā ar kuru slogs pierādīt atbilstību Savienības prasībām gulst uz nozari, vienlaikus ir svarīgi izveidot papildu verifikācijas rīku, ko varētu izmantot īpašos gadījumos ar lielu sabiedrisku nozīmi, kad pastāv pretrunas par nekaitīguma jautājumiem, proti, paredzēt iespēju pasūtīt papildu pētījumus, kuru mērķis būtu verificēt riska novērtēšanā izmantotos pierādījumus. Ņemot vērā, ka šāds ārkārtas verifikācijas rīks tiktu finansēts no Savienības budžeta un tā izmantošanā būtu jāsaglabā samērīgums, izlemt to, kad
  atšķirīgu zinātnisku konstatējumu gadījumos ir
  nepieciešams pasūtīt minētos verifikācijas pētījumus, būtu Komisijas kompetencē. Turklāt jāievēro, ka dažos specifiskos gadījumos pasūtīto pētījumu tvērums varētu būt plašāks par apšaubītajiem pierādījumiem
  riska novērtēšanas procesā
  (piemēram, ir kļuvuši pieejami jauni zinātniski fakti).

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

23.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23a) | Orhūsas konvencijā ir noteiktas vairākas sabiedrības tiesības attiecībā uz vidi. Orhūsas konvencija paredz tiesības ikvienam saņemt to informāciju par vidi, kas ir valsts iestāžu rīcībā, tiesības piedalīties vides lēmumu pieņemšanā un tiesības pārskatīt procedūras, lai apstrīdētu publiskus lēmumus, kas ir pieņemti, neievērojot abas iepriekš minētās tiesības vai vides tiesību aktus kopumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23a)

Orhūsas konvencijā ir noteiktas vairākas sabiedrības tiesības attiecībā uz vidi. Orhūsas konvencija paredz tiesības ikvienam saņemt to informāciju par vidi, kas ir valsts iestāžu rīcībā, tiesības piedalīties vides lēmumu pieņemšanā un tiesības pārskatīt procedūras, lai apstrīdētu publiskus lēmumus, kas ir pieņemti, neievērojot abas iepriekš minētās tiesības vai vides tiesību aktus kopumā.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Eiropas pilsoņu iniciatīva “Aizliegt glifosātu un aizsargāt no kaitīgiem pesticīdiem gan cilvēkus, gan vidi” vēlreiz apstiprināja bažas par pārredzamību attiecībā uz pētījumiem, kurus pasūta un kopā ar atļaujas pieteikumu iesniedz nozare (23). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Eiropas pilsoņu iniciatīva “Aizliegt glifosātu un aizsargāt no kaitīgiem pesticīdiem gan cilvēkus, gan vidi” vēlreiz apstiprināja bažas par pārredzamību attiecībā uz pētījumiem, kurus pasūta un kopā ar atļaujas pieteikumu iesniedz nozare (23).

| (24) | Kā Orhūsas konvencijas puse ES ir atzinusi, ka vides aizsardzības jomā uzlabota pieeja informācijai un sabiedrības dalība lēmumu pieņemšanā veicina lēmumu kvalitāti un to īstenošanu, veido sabiedrības izpratni par vides jautājumiem, dod iespēju sabiedrībai izteikt savas bažas un ļauj valsts iestādēm šādas bažas pienācīgi ņemt vērā.
  Eiropas pilsoņu iniciatīva “Aizliegt glifosātu un aizsargāt no kaitīgiem pesticīdiem gan cilvēkus, gan vidi” vēlreiz apstiprināja bažas par pārredzamību attiecībā uz pētījumiem, kurus pasūta un kopā ar atļaujas pieteikumu iesniedz nozare (23). |
| --- | --- |

(24)

Kā Orhūsas konvencijas puse ES ir atzinusi, ka vides aizsardzības jomā uzlabota pieeja informācijai un sabiedrības dalība lēmumu pieņemšanā veicina lēmumu kvalitāti un to īstenošanu, veido sabiedrības izpratni par vides jautājumiem, dod iespēju sabiedrībai izteikt savas bažas un ļauj valsts iestādēm šādas bažas pienācīgi ņemt vērā.
  Eiropas pilsoņu iniciatīva “Aizliegt glifosātu un aizsargāt no kaitīgiem pesticīdiem gan cilvēkus, gan vidi” vēlreiz apstiprināja bažas par pārredzamību attiecībā uz pētījumiem, kurus pasūta un kopā ar atļaujas pieteikumu iesniedz nozare (23).

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25a) | Izmantojot Eiropas Ķimikāliju aģentūras Apelācijas padomes modeli, kā ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006

   (1a)

  89. līdz 93. pantā, EFSA Apelācijas padome būtu jāizveido, izmantojot deleģētos aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25a)

Izmantojot Eiropas Ķimikāliju aģentūras Apelācijas padomes modeli, kā ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006

   (1a)

  89. līdz 93. pantā, EFSA Apelācijas padome būtu jāizveido, izmantojot deleģētos aktus.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Lai
  noteiktu,
  kāds atklātības līmenis būs vispiemērotākais, sabiedrībai noteiktās tiesības uz
  riska novērtēšanas procesa pārredzamību
  vajadzētu izvērtēt salīdzinājumā
  ar komerciālo pieteikumu iesniedzēju tiesībām, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 178/2002 mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Lai
  noteiktu,
  kāds atklātības līmenis būs vispiemērotākais, sabiedrībai noteiktās tiesības uz
  riska novērtēšanas procesa pārredzamību
  vajadzētu izvērtēt salīdzinājumā
  ar komerciālo pieteikumu iesniedzēju tiesībām, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 178/2002 mērķus.

| (27) | Lai
  noteiktu,
  cik proaktīva informācijas atklāšana nodrošina atbilstošu līdzsvaru, nepieciešamība nodrošināt
  riska novērtēšanas procesa pārredzamību
  būtu jāsamēro
  ar komerciālo pieteikumu iesniedzēju tiesībām, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 178/2002 mērķus
  — cilvēku dzīvības un veselības augsta līmeņa aizsardzību, patērētāju interešu aizsardzību, kā arī dzīvnieku veselības un labturības, augu veselības un vides aizsardzību
  . |
| --- | --- |

(27)

Lai
  noteiktu,
  cik proaktīva informācijas atklāšana nodrošina atbilstošu līdzsvaru, nepieciešamība nodrošināt
  riska novērtēšanas procesa pārredzamību
  būtu jāsamēro
  ar komerciālo pieteikumu iesniedzēju tiesībām, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 178/2002 mērķus
  — cilvēku dzīvības un veselības augsta līmeņa aizsardzību, patērētāju interešu aizsardzību, kā arī dzīvnieku veselības un labturības, augu veselības un vides aizsardzību
  .

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

27.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (27a) | Šajā regulā paredzētie noteikumi par aktīvu izplatīšanu nav domāti, lai jebkādā veidā ierobežotu Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un (EK) Nr. 1367/2006 paredzēto tiesību piemērošanas jomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27a)

Šajā regulā paredzētie noteikumi par aktīvu izplatīšanu nav domāti, lai jebkādā veidā ierobežotu Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un (EK) Nr. 1367/2006 paredzēto tiesību piemērošanas jomu.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Tāpat risku novērtēšanas procesa pārredzamības kontekstā nepieciešams
  noteikt īpašas prasības attiecībā
  uz personas datu aizsardzību,
  ņemot vērā
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (24) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (25). Tādējādi saskaņā ar šo regulu personas dati būtu jāpublisko vien tad, ja tas interešu konfliktu novēršanas nolūkā ir vajadzīgs un ir samērojams ar risku novērtēšanas procesa pārredzamības, neatkarības un uzticamības mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Tāpat risku novērtēšanas procesa pārredzamības kontekstā nepieciešams
  noteikt īpašas prasības attiecībā
  uz personas datu aizsardzību,
  ņemot vērā
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (24) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (25). Tādējādi saskaņā ar šo regulu personas dati būtu jāpublisko vien tad, ja tas interešu konfliktu novēršanas nolūkā ir vajadzīgs un ir samērojams ar risku novērtēšanas procesa pārredzamības, neatkarības un uzticamības mērķiem.

| (30) | Tāpat risku novērtēšanas procesa pārredzamības kontekstā nepieciešams
  atsaukties
  uz personas datu aizsardzību
  un konfidencialitāti
  ,
  kā arī uz
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (24) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (25). Tādējādi saskaņā ar šo regulu personas dati būtu jāpublisko vien tad, ja tas interešu konfliktu novēršanas nolūkā ir vajadzīgs un ir samērojams ar risku novērtēšanas procesa pārredzamības, neatkarības un uzticamības mērķiem.
  Lai nodrošinātu riska novērtēšanas procesa pārredzamību, neatkarību, ilgtspējību un uzticamību, jo īpaši nolūkā nepieļaut interešu konfliktus, tiek uzskatīts par nepieciešamu un samērīgu publicēt ikvienas tās personas vārdu un uzvārdu, ko Iestāde norīkojusi līdzdarboties Iestādes lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp pamatnostādņu dokumentu pieņemšanas kontekstā. |
| --- | --- |

(30)

Tāpat risku novērtēšanas procesa pārredzamības kontekstā nepieciešams
  atsaukties
  uz personas datu aizsardzību
  un konfidencialitāti
  ,
  kā arī uz
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (24) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (25). Tādējādi saskaņā ar šo regulu personas dati būtu jāpublisko vien tad, ja tas interešu konfliktu novēršanas nolūkā ir vajadzīgs un ir samērojams ar risku novērtēšanas procesa pārredzamības, neatkarības un uzticamības mērķiem.
  Lai nodrošinātu riska novērtēšanas procesa pārredzamību, neatkarību, ilgtspējību un uzticamību, jo īpaši nolūkā nepieļaut interešu konfliktus, tiek uzskatīts par nepieciešamu un samērīgu publicēt ikvienas tās personas vārdu un uzvārdu, ko Iestāde norīkojusi līdzdarboties Iestādes lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp pamatnostādņu dokumentu pieņemšanas kontekstā.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Lai uzlabotu pārredzamību un nodrošinātu, ka tiek rezultatīvi apstrādāti Iestādes saņemtie pieprasījumi pēc zinātniska devuma, būtu jāizstrādā standartizēti datu formāti un programmatūras pakotnes. Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 178/2002 īstenošanai attiecībā uz standarta datu formātu un programmatūras pakotņu pieņemšanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (26). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Lai uzlabotu pārredzamību un nodrošinātu, ka tiek rezultatīvi apstrādāti Iestādes saņemtie pieprasījumi pēc zinātniska devuma, būtu jāizstrādā standartizēti datu formāti un programmatūras pakotnes. Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 178/2002 īstenošanai attiecībā uz standarta datu formātu un programmatūras pakotņu pieņemšanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (26).

| (31) | Lai uzlabotu pārredzamību un nodrošinātu, ka tiek rezultatīvi apstrādāti Iestādes saņemtie pieprasījumi pēc zinātniska devuma, būtu jāizstrādā standartizēti datu formāti un programmatūras pakotnes. Lai nodrošinātu vienotus
  un saskaņotus
  nosacījumus Regulas (EK) Nr. 178/2002 īstenošanai attiecībā uz standarta datu formātu un programmatūras pakotņu pieņemšanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (26). |
| --- | --- |

(31)

Lai uzlabotu pārredzamību un nodrošinātu, ka tiek rezultatīvi apstrādāti Iestādes saņemtie pieprasījumi pēc zinātniska devuma, būtu jāizstrādā standartizēti datu formāti un programmatūras pakotnes. Lai nodrošinātu vienotus
  un saskaņotus
  nosacījumus Regulas (EK) Nr. 178/2002 īstenošanai attiecībā uz standarta datu formātu un programmatūras pakotņu pieņemšanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (26).

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Turklāt, lai novērtētu, cik rezultatīvi un efektīvi ir dažādi noteikumi, kas attiecas uz Iestādi, būtu arī lietderīgi
  paredzēt, ka Komisija saskaņā ar vienoto pieeju attiecībā uz decentralizētām aģentūrām veic Iestādes
  izvērtēšanu. Šādā izvērtēšanā tiktu pārskatīts, cik lielā mērā zinātniskās komitejas un zinātnes ekspertu grupu locekļu atlases procedūras ir pārredzamas, cik
  izmaksefektīvi
  tās darbojas un cik labi tās spēj nodrošināt neatkarību un kompetenci un novērst interešu konfliktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Turklāt, lai novērtētu, cik rezultatīvi un efektīvi ir dažādi noteikumi, kas attiecas uz Iestādi, būtu arī lietderīgi
  paredzēt, ka Komisija saskaņā ar vienoto pieeju attiecībā uz decentralizētām aģentūrām veic Iestādes
  izvērtēšanu. Šādā izvērtēšanā tiktu pārskatīts, cik lielā mērā zinātniskās komitejas un zinātnes ekspertu grupu locekļu atlases procedūras ir pārredzamas, cik
  izmaksefektīvi
  tās darbojas un cik labi tās spēj nodrošināt neatkarību un kompetenci un novērst interešu konfliktus.

| (33) | Turklāt, lai novērtētu, cik rezultatīvi un efektīvi ir dažādi noteikumi, kas attiecas uz Iestādi, būtu arī lietderīgi
  veikt Iestādes neatkarīgu
  izvērtēšanu. Šādā izvērtēšanā tiktu pārskatīts, cik lielā mērā zinātniskās komitejas un zinātnes ekspertu grupu locekļu atlases procedūras ir pārredzamas, cik
  efektīvi izmaksu ziņā
  tās darbojas un cik labi tās spēj nodrošināt neatkarību un kompetenci un novērst interešu konfliktus. |
| --- | --- |

(33)

Turklāt, lai novērtētu, cik rezultatīvi un efektīvi ir dažādi noteikumi, kas attiecas uz Iestādi, būtu arī lietderīgi
  veikt Iestādes neatkarīgu
  izvērtēšanu. Šādā izvērtēšanā tiktu pārskatīts, cik lielā mērā zinātniskās komitejas un zinātnes ekspertu grupu locekļu atlases procedūras ir pārredzamas, cik
  efektīvi izmaksu ziņā
  tās darbojas un cik labi tās spēj nodrošināt neatkarību un kompetenci un novērst interešu konfliktus.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

33.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (33a) | Septītajā Eiropas vides rīcības programmā prioritāte piešķirta tādu veidu izstrādei un īstenošanai, kas paredzēti, lai risinātu jautājumu par ķīmisko vielu kombinēto ietekmi uz cilvēka veselību un vidi. Lai novērtētu vielu savienojumu ietekmi, ir vajadzīga starpnozaru pieeja, ciešāka sadarbība starp Eiropas līmeņa uzraudzības iestādēm un piemērotu procedūru izstrāde. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33a)

Septītajā Eiropas vides rīcības programmā prioritāte piešķirta tādu veidu izstrādei un īstenošanai, kas paredzēti, lai risinātu jautājumu par ķīmisko vielu kombinēto ietekmi uz cilvēka veselību un vidi. Lai novērtētu vielu savienojumu ietekmi, ir vajadzīga starpnozaru pieeja, ciešāka sadarbība starp Eiropas līmeņa uzraudzības iestādēm un piemērotu procedūru izstrāde.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

35. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (35) | Lai nodrošinātu risku novērtēšanas procesa pārredzamību, būtu arī jāpaplašina Regulas (EK) Nr. 178/2002 tvērums, kurā patlaban ir tikai pārtikas aprites tiesību akti, aptverot arī atļauju pieteikumus Regulas (EK) Nr. 1831/2003 kontekstā attiecībā uz barības piedevām, Regulas (EK) Nr. 1935/2004 kontekstā attiecībā uz materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku, un Regulas (EK) Nr. 1107/2009 kontekstā — attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35)

Lai nodrošinātu risku novērtēšanas procesa pārredzamību, būtu arī jāpaplašina Regulas (EK) Nr. 178/2002 tvērums, kurā patlaban ir tikai pārtikas aprites tiesību akti, aptverot arī atļauju pieteikumus Regulas (EK) Nr. 1831/2003 kontekstā attiecībā uz barības piedevām, Regulas (EK) Nr. 1935/2004 kontekstā attiecībā uz materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku, un Regulas (EK) Nr. 1107/2009 kontekstā — attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem.

| (35) | Lai nodrošinātu risku novērtēšanas procesa pārredzamību
  un neatkarību
  , būtu arī jāpaplašina Regulas (EK) Nr. 178/2002 tvērums, kurā patlaban ir tikai pārtikas aprites tiesību akti, aptverot arī atļauju pieteikumus Regulas (EK) Nr. 1831/2003 kontekstā attiecībā uz barības piedevām, Regulas (EK) Nr. 1935/2004 kontekstā attiecībā uz materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku, un Regulas (EK) Nr. 1107/2009 kontekstā — attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem. |
| --- | --- |

(35)

Lai nodrošinātu risku novērtēšanas procesa pārredzamību
  un neatkarību
  , būtu arī jāpaplašina Regulas (EK) Nr. 178/2002 tvērums, kurā patlaban ir tikai pārtikas aprites tiesību akti, aptverot arī atļauju pieteikumus Regulas (EK) Nr. 1831/2003 kontekstā attiecībā uz barības piedevām, Regulas (EK) Nr. 1935/2004 kontekstā attiecībā uz materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku, un Regulas (EK) Nr. 1107/2009 kontekstā — attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | Lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā nozares īpatnības konfidenciālas informācijas sakarā, sabiedrībai noteiktās tiesības uz risku novērtēšanas procesa pārredzamību 
  — arī no Orhūsas Konvencijas

   (1)

  izrietošās tiesības — vajadzētu izvērtēt
  salīdzinājumā ar komerciālo pieteikumu iesniedzēju tiesībām, ievērojot Savienības nozares tiesību aktu specifiskos mērķus un gūto pieredzi. Tātad, lai papildus Regulā (EK) Nr. 178/2002 minētajiem konfidenciālajiem elementiem noteiktu vēl citus šādus elementus, būtu jāgroza Direktīva 2001/18/EK, Regula (EK) Nr. 1829/2003, Regula (EK) Nr. 1831/2003, Regula (EK) Nr. 1935/2004 un Regula (EK) Nr. 1107/2009. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā nozares īpatnības konfidenciālas informācijas sakarā, sabiedrībai noteiktās tiesības uz risku novērtēšanas procesa pārredzamību 
  — arī no Orhūsas Konvencijas

   (1)

  izrietošās tiesības — vajadzētu izvērtēt
  salīdzinājumā ar komerciālo pieteikumu iesniedzēju tiesībām, ievērojot Savienības nozares tiesību aktu specifiskos mērķus un gūto pieredzi. Tātad, lai papildus Regulā (EK) Nr. 178/2002 minētajiem konfidenciālajiem elementiem noteiktu vēl citus šādus elementus, būtu jāgroza Direktīva 2001/18/EK, Regula (EK) Nr. 1829/2003, Regula (EK) Nr. 1831/2003, Regula (EK) Nr. 1935/2004 un Regula (EK) Nr. 1107/2009.

| (36) | Lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā nozares īpatnības konfidenciālas informācijas sakarā,
  ir nepieciešams izsvērt attiecīgās
  sabiedrībai noteiktās tiesības uz risku novērtēšanas procesa pārredzamību
  , tostarp tiesības izmantot proaktīvu informāciju attiecībā uz šo procesu
  salīdzinājumā ar komerciālo pieteikumu iesniedzēju tiesībām, ievērojot Savienības nozares tiesību aktu specifiskos mērķus un gūto pieredzi. Tātad, lai papildus Regulā (EK) Nr. 178/2002 minētajiem konfidenciālajiem elementiem noteiktu vēl citus šādus elementus, būtu jāgroza Direktīva 2001/18/EK, Regula (EK) Nr. 1829/2003, Regula (EK) Nr. 1831/2003, Regula (EK) Nr. 1935/2004 un Regula (EK) Nr. 1107/2009.
  Šajā regulā paredzētie noteikumi par aktīvu izplatīšanu un Iestādes konfidencialitātes pieprasījuma novērtēšanu nekādā veidā nedrīkstētu ierobežot Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006 paredzēto tiesību piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

(36)

Lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā nozares īpatnības konfidenciālas informācijas sakarā,
  ir nepieciešams izsvērt attiecīgās
  sabiedrībai noteiktās tiesības uz risku novērtēšanas procesa pārredzamību
  , tostarp tiesības izmantot proaktīvu informāciju attiecībā uz šo procesu
  salīdzinājumā ar komerciālo pieteikumu iesniedzēju tiesībām, ievērojot Savienības nozares tiesību aktu specifiskos mērķus un gūto pieredzi. Tātad, lai papildus Regulā (EK) Nr. 178/2002 minētajiem konfidenciālajiem elementiem noteiktu vēl citus šādus elementus, būtu jāgroza Direktīva 2001/18/EK, Regula (EK) Nr. 1829/2003, Regula (EK) Nr. 1831/2003, Regula (EK) Nr. 1935/2004 un Regula (EK) Nr. 1107/2009.
  Šajā regulā paredzētie noteikumi par aktīvu izplatīšanu un Iestādes konfidencialitātes pieprasījuma novērtēšanu nekādā veidā nedrīkstētu ierobežot Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006 paredzēto tiesību piemērošanas jomu.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

36.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (36a) | Ar Vispārīgās pārtikas aprites regulas atbilstības pārbaudi tika uzsvērts pārredzamības trūkums riska pārvaldības procesā. Sabiedrība ir labāk jāinformē par apsveramajām riska pārvaldības iespējām, patērētāju un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni, ko panāktu katrs no šiem risinājumiem, kā arī par faktoriem, kuri nav riska novērtējuma rezultāti, bet kurus riska pārvaldītāji ņem vērā, un par to, kā tie tiek savstarpēji izsvērti lēmumu pieņemšanas procesā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36a)

Ar Vispārīgās pārtikas aprites regulas atbilstības pārbaudi tika uzsvērts pārredzamības trūkums riska pārvaldības procesā. Sabiedrība ir labāk jāinformē par apsveramajām riska pārvaldības iespējām, patērētāju un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni, ko panāktu katrs no šiem risinājumiem, kā arī par faktoriem, kuri nav riska novērtējuma rezultāti, bet kurus riska pārvaldītāji ņem vērā, un par to, kā tie tiek savstarpēji izsvērti lēmumu pieņemšanas procesā.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

37. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (37) | Lai
  vēl vairāk stiprinātu saikni
  starp Savienības un nacionālā līmeņa risku novērtētājiem un risku pārvaldītājiem
  un risku paziņošanas saskaņotību
  un
  konsekvenci
  ,
  tiesības
  pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jāpiešķir Komisijai, lai tā varētu pieņemt vispārīgu plānu par risku paziņošanu jautājumos, kas skar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi. Jo īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu attiecīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Proti, nolūkā panākt vienlīdzīgu līdzdalību deleģēto aktu sagatavošanā Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un dalībvalstu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve deleģēto aktu sagatavošanā iesaistīto Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37)

Lai
  vēl vairāk stiprinātu saikni
  starp Savienības un nacionālā līmeņa risku novērtētājiem un risku pārvaldītājiem
  un risku paziņošanas saskaņotību
  un
  konsekvenci
  ,
  tiesības
  pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jāpiešķir Komisijai, lai tā varētu pieņemt vispārīgu plānu par risku paziņošanu jautājumos, kas skar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi. Jo īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu attiecīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Proti, nolūkā panākt vienlīdzīgu līdzdalību deleģēto aktu sagatavošanā Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un dalībvalstu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve deleģēto aktu sagatavošanā iesaistīto Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm.

| (37) | Lai
  uzlabotu interaktīvo apmaiņu ar informāciju visā riska analīzes procesā,
  starp Savienības un nacionālā līmeņa risku novērtētājiem un risku pārvaldītājiem
  , kā arī ar citām pārtikas ķēdes ieinteresētajām personām, piemēram, uzņēmējiem, patērētāju
  un
  citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  ,
  pilnvaras
  pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jāpiešķir Komisijai, lai tā varētu pieņemt vispārīgu plānu par risku paziņošanu jautājumos, kas skar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi.
  Vispārīgajā plānā par riska paziņošanu būtu jānosaka praktiski pasākumi, lai darītu sabiedrībai pieejamu nepieciešamo informāciju nolūkā panākt augsta līmeņa pārredzamību riska pārvaldības procesā. Tāpēc ir
  jo īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu attiecīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Proti, nolūkā panākt vienlīdzīgu līdzdalību deleģēto aktu sagatavošanā Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un dalībvalstu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve deleģēto aktu sagatavošanā iesaistīto Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm. |
| --- | --- |

(37)

Lai
  uzlabotu interaktīvo apmaiņu ar informāciju visā riska analīzes procesā,
  starp Savienības un nacionālā līmeņa risku novērtētājiem un risku pārvaldītājiem
  , kā arī ar citām pārtikas ķēdes ieinteresētajām personām, piemēram, uzņēmējiem, patērētāju
  un
  citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  ,
  pilnvaras
  pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jāpiešķir Komisijai, lai tā varētu pieņemt vispārīgu plānu par risku paziņošanu jautājumos, kas skar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi.
  Vispārīgajā plānā par riska paziņošanu būtu jānosaka praktiski pasākumi, lai darītu sabiedrībai pieejamu nepieciešamo informāciju nolūkā panākt augsta līmeņa pārredzamību riska pārvaldības procesā. Tāpēc ir
  jo īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu attiecīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Proti, nolūkā panākt vienlīdzīgu līdzdalību deleģēto aktu sagatavošanā Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un dalībvalstu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve deleģēto aktu sagatavošanā iesaistīto Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

37.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (37a) | Noteikumi par to, kādai informācijai jābūt publiskotai, nedrīkstētu skart Regulu (EK) Nr. 1049/2001, kā arī valsts vai Savienības tiesību aktus par publisku piekļuvi oficiāliem dokumentiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37a)

Noteikumi par to, kādai informācijai jābūt publiskotai, nedrīkstētu skart Regulu (EK) Nr. 1049/2001, kā arī valsts vai Savienības tiesību aktus par publisku piekļuvi oficiāliem dokumentiem.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | Lai Iestādei un uzņēmējiem ļautu pielāgoties jaunajām prasībām, vienlaikus nodrošinot, ka Iestādes darbība turpinās bez traucējumiem, attiecībā uz šīs regulas piemērošanu būtu jānosaka pārejas pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38)

Lai Iestādei un uzņēmējiem ļautu pielāgoties jaunajām prasībām, vienlaikus nodrošinot, ka Iestādes darbība turpinās bez traucējumiem, attiecībā uz šīs regulas piemērošanu būtu jānosaka pārejas pasākumi.

| (38) | Lai Iestādei
  , dalībvalstīm, Komisijai
  un uzņēmējiem ļautu pielāgoties jaunajām prasībām, vienlaikus nodrošinot, ka Iestādes darbība turpinās bez traucējumiem, attiecībā uz šīs regulas piemērošanu būtu jānosaka pārejas pasākumi. |
| --- | --- |

(38)

Lai Iestādei
  , dalībvalstīm, Komisijai
  un uzņēmējiem ļautu pielāgoties jaunajām prasībām, vienlaikus nodrošinot, ka Iestādes darbība turpinās bez traucējumiem, attiecībā uz šīs regulas piemērošanu būtu jānosaka pārejas pasākumi.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

39.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (39a) | Tā kā šajā priekšlikumā iekļautie grozījumi paredz plašu pilnvaru piešķiršanu Iestādei attiecībā uz riska novērtēšanu un konfidencialitātes pārbaudi, ir būtiski jāpalielina Iestādes budžets, kā paredzēts Komisijas priekšlikuma 3. pielikumā. Priekšlikums atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai un no tā var izrietēt arī tādu īpašu instrumentu izmantošana, kas definēti Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013. Ja Eiropas Parlamenta un dalībvalstu apspriedēs par Savienības budžetu nevarēs rast iespējas nodrošināt nepieciešamos budžeta līdzekļus, Komisijai, izmantojot deleģēto aktu, jānāk klajā ar alternatīvu finansēšanas priekšlikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39a)

Tā kā šajā priekšlikumā iekļautie grozījumi paredz plašu pilnvaru piešķiršanu Iestādei attiecībā uz riska novērtēšanu un konfidencialitātes pārbaudi, ir būtiski jāpalielina Iestādes budžets, kā paredzēts Komisijas priekšlikuma 3. pielikumā. Priekšlikums atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai un no tā var izrietēt arī tādu īpašu instrumentu izmantošana, kas definēti Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013. Ja Eiropas Parlamenta un dalībvalstu apspriedēs par Savienības budžetu nevarēs rast iespējas nodrošināt nepieciešamos budžeta līdzekļus, Komisijai, izmantojot deleģēto aktu, jānāk klajā ar alternatīvu finansēšanas priekšlikumu.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

40.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (40a) | Nesenie ar pārtikas nekaitīgumu saistītie notikumi ir pierādījuši vajadzību izstrādāt atbilstīgus pasākumus ārkārtas situācijās, lai nodrošinātu, ka uz visu pārtiku neatkarīgi no tās veida un izcelsmes, kā arī visu barību attiecina kopējus pasākumus, ja rodas nopietns risks cilvēku veselībai, dzīvnieku veselībai vai videi. Ar šo visaptverošo pieeju ārkārtas pārtikas nekaitīguma pasākumiem būtu jānodrošina efektīva rīcība, izvairoties no mākslīgām atšķirībām jebkādu nopietnu risku pārtikai vai barībai iztirzāšanā ar saskaņotas kopīgas brīdinājumu pārvaldības procedūras starpniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40a)

Nesenie ar pārtikas nekaitīgumu saistītie notikumi ir pierādījuši vajadzību izstrādāt atbilstīgus pasākumus ārkārtas situācijās, lai nodrošinātu, ka uz visu pārtiku neatkarīgi no tās veida un izcelsmes, kā arī visu barību attiecina kopējus pasākumus, ja rodas nopietns risks cilvēku veselībai, dzīvnieku veselībai vai videi. Ar šo visaptverošo pieeju ārkārtas pārtikas nekaitīguma pasākumiem būtu jānodrošina efektīva rīcība, izvairoties no mākslīgām atšķirībām jebkādu nopietnu risku pārtikai vai barībai iztirzāšanā ar saskaņotas kopīgas brīdinājumu pārvaldības procedūras starpniecību.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1. punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 178/2002

6. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1) | Regulas 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu: |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

(-1)

2.   Riska novērtēšanu pamato ar pieejamiem zinātniskiem pierādījumiem un veic neatkarīgi, objektīvi un pārredzami.

“2.   Riska novērtēšanu pamato ar
  visiem
  pieejamiem zinātniskiem pierādījumiem un veic neatkarīgi, objektīvi un pārredzami.”

(Šis grozījums attiecas uz visu tekstu. Tā pieņemšanas gadījumā vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā.)

(Šis grozījums attiecas uz visu tekstu. Tā pieņemšanas gadījumā vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā.)

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – - 1.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 178/2002

7. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1a) | Regulas 7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(-1a)

(-1a)

Regulas 7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

1.   Īpašos apstākļos, kad, novērtējot pieejamo informāciju, identificēta iespējama kaitīga ietekme uz veselību, bet nav zinātniskas pārliecības,
  var pieņemt
  riska pārvaldības
  pagaidu
  pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Kopienas izraudzīto augsto veselības aizsardzības līmeni, līdz saņem turpmāku zinātnisko informāciju par pilnīgāku riska novērtējumu.

"1.   Īpašos apstākļos, kad, novērtējot pieejamo informāciju, identificēta iespējama kaitīga ietekme uz veselību, bet nav zinātniskas pārliecības,
  pieņem
  riska pārvaldības pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Kopienas izraudzīto augsto veselības aizsardzības līmeni, līdz saņem turpmāku zinātnisko informāciju par pilnīgāku riska novērtējumu.

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

8.a pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.a pants | 8.a pants |
| Riska paziņošanas mērķi | Riska paziņošanas mērķi |
| Riska paziņošana, kurā turklāt ņem vērā riska novērtētāju un riska pārvaldītāju attiecīgās lomas, ir orientēta uz šādiem mērķiem: | Riska paziņošana, kurā turklāt ņem vērā riska novērtētāju un riska pārvaldītāju attiecīgās lomas, ir orientēta uz šādiem mērķiem: |
| (a) | visā riska analizēšanas procesā veicināt informētību un izpratni par konkrētajiem aplūkotajiem jautājumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.a pants

8.a pants

Riska paziņošanas mērķi

Riska paziņošanas mērķi

Riska paziņošana, kurā turklāt ņem vērā riska novērtētāju un riska pārvaldītāju attiecīgās lomas, ir orientēta uz šādiem mērķiem:

Riska paziņošana, kurā turklāt ņem vērā riska novērtētāju un riska pārvaldītāju attiecīgās lomas, ir orientēta uz šādiem mērķiem:

(a)

visā riska analizēšanas procesā veicināt informētību un izpratni par konkrētajiem aplūkotajiem jautājumiem;

| (a) | visā riska analizēšanas
  un pārvaldības
  procesā veicināt informētību un izpratni par konkrētajiem aplūkotajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

(a)

visā riska analizēšanas
  un pārvaldības
  procesā veicināt informētību un izpratni par konkrētajiem aplūkotajiem jautājumiem;

un pārvaldības

| (b) | veicināt konsekvenci un
  pārredzamību
  riska pārvaldības ieteikumu formulēšanā; |
| --- | --- |

(b)

veicināt konsekvenci un
  pārredzamību
  riska pārvaldības ieteikumu formulēšanā;

pārredzamību

| (b) | veicināt konsekvenci
  , pārredzamību
  un
  skaidrību
  riska pārvaldības
  variantu,
  ieteikumu
  un lēmumu attiecībā uz to
  formulēšanā; |
| --- | --- |

(b)

veicināt konsekvenci
  , pārredzamību
  un
  skaidrību
  riska pārvaldības
  variantu,
  ieteikumu
  un lēmumu attiecībā uz to
  formulēšanā;

, pārredzamību

skaidrību

variantu,

un lēmumu attiecībā uz to

| (c) | būt par
  stabilu pamatu riska pārvaldības lēmumu izprašanai; |
| --- | --- |

(c)

būt par
  stabilu pamatu riska pārvaldības lēmumu izprašanai;

būt par

| (c) | veicināt
  stabilu
  zinātnisku
  pamatu riska pārvaldības lēmumu izprašanai
  , tostarp informāciju par: |
| --- | --- |

(c)

veicināt
  stabilu
  zinātnisku
  pamatu riska pārvaldības lēmumu izprašanai
  , tostarp informāciju par:

veicināt

zinātnisku

, tostarp informāciju par:

| | (i) | to, kā izvēlētais riska pārvaldības variants atspoguļo riska novērtējuma nenoteiktības pakāpi un patērētāju un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni, ko tas sasniegtu; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

to, kā izvēlētais riska pārvaldības variants atspoguļo riska novērtējuma nenoteiktības pakāpi un patērētāju un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni, ko tas sasniegtu;

to, kā izvēlētais riska pārvaldības variants atspoguļo riska novērtējuma nenoteiktības pakāpi un patērētāju un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni, ko tas sasniegtu;

| (ii) | kā minēts 6. panta 3. punktā, faktoriem, kas nav riska novērtējuma rezultāti un ko riska pārvaldītāji ņēma vērā, un to, kā šie faktori tika izvērtēti savstarpēji; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

kā minēts 6. panta 3. punktā, faktoriem, kas nav riska novērtējuma rezultāti un ko riska pārvaldītāji ņēma vērā, un to, kā šie faktori tika izvērtēti savstarpēji;

kā minēts 6. panta 3. punktā, faktoriem, kas nav riska novērtējuma rezultāti un ko riska pārvaldītāji ņēma vērā, un to, kā šie faktori tika izvērtēti savstarpēji;

| (d) | sekmēt
  sabiedrības izpratni par riska analizēšanas procesu, lai vairotu pārliecību par tā iznākumu; |
| --- | --- |

(d)

sekmēt
  sabiedrības izpratni par riska analizēšanas procesu, lai vairotu pārliecību par tā iznākumu;

sekmēt

| (d) | veicināt
  sabiedrības izpratni par riska analizēšanas procesu, lai vairotu pārliecību par tā iznākumu
  , tostarp sniegt skaidru un konsekventu informāciju par riska novērtētāju un riska pārvaldītāju attiecīgajiem uzdevumiem, pilnvarām un pienākumiem
  ; |
| --- | --- |

(d)

veicināt
  sabiedrības izpratni par riska analizēšanas procesu, lai vairotu pārliecību par tā iznākumu
  , tostarp sniegt skaidru un konsekventu informāciju par riska novērtētāju un riska pārvaldītāju attiecīgajiem uzdevumiem, pilnvarām un pienākumiem
  ;

veicināt

, tostarp sniegt skaidru un konsekventu informāciju par riska novērtētāju un riska pārvaldītāju attiecīgajiem uzdevumiem, pilnvarām un pienākumiem

| (e) | veicināt
  , ka visas ieinteresētās personas ir attiecīgi iesaistītas; un |
| --- | --- |

(e)

veicināt
  , ka visas ieinteresētās personas ir attiecīgi iesaistītas; un

, ka visas ieinteresētās personas ir attiecīgi iesaistītas; un

| (e) | veicināt
  visu ieinteresēto personu, tostarp pārtikas ķēdes uzņēmēju, patērētāju
  un
  citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, līdzsvarotu iesaistīšanos; |
| --- | --- |

(e)

veicināt
  visu ieinteresēto personu, tostarp pārtikas ķēdes uzņēmēju, patērētāju
  un
  citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, līdzsvarotu iesaistīšanos;

visu ieinteresēto personu, tostarp pārtikas ķēdes uzņēmēju, patērētāju

citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, līdzsvarotu iesaistīšanos;

| (f) | nodrošināt, ka attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi, notiek
  pienācīga
  informācijas apmaiņa ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(f)

nodrošināt, ka attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi, notiek
  pienācīga
  informācijas apmaiņa ar ieinteresētajām personām.

pienācīga

| (f) | nodrošināt, ka attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi, notiek
  pārredzama un godīga
  informācijas apmaiņa ar ieinteresētajām personām
  , kas minētas e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(f)

nodrošināt, ka attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi, notiek
  pārredzama un godīga
  informācijas apmaiņa ar ieinteresētajām personām
  , kas minētas e) apakšpunktā;

pārredzama un godīga

, kas minētas e) apakšpunktā;

| (fa) | informēt patērētāju par riska novēršanas stratēģijām un |
| --- | --- |

(fa)

(fa)

informēt patērētāju par riska novēršanas stratēģijām un

informēt patērētāju par riska novēršanas stratēģijām un

| (fb) | cīnīties pret nepatiesas informācijas izplatīšanu un tās avotiem. |
| --- | --- |

(fb)

(fb)

cīnīties pret nepatiesas informācijas izplatīšanu un tās avotiem.

cīnīties pret nepatiesas informācijas izplatīšanu un tās avotiem.

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

8.b pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.b pants | 8.b pants |
| Vispārīgie riska paziņošanas principi | Vispārīgie riska paziņošanas principi |
| Ņemot vērā riska novērtētāju un riska pārvaldītāju attiecīgās lomas, riska paziņošana: | Ņemot vērā riska novērtētāju un riska pārvaldītāju attiecīgās lomas, riska paziņošana: |
| (a) | nodrošina, ka, balstoties uz pārredzamības, atklātības un atsaucības principu, notiek interaktīva apmaiņa ar precīzu,
  lietderīgu
  un savlaicīgu informāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.b pants

8.b pants

Vispārīgie riska paziņošanas principi

Vispārīgie riska paziņošanas principi

Ņemot vērā riska novērtētāju un riska pārvaldītāju attiecīgās lomas, riska paziņošana:

Ņemot vērā riska novērtētāju un riska pārvaldītāju attiecīgās lomas, riska paziņošana:

(a)

nodrošina, ka, balstoties uz pārredzamības, atklātības un atsaucības principu, notiek interaktīva apmaiņa ar precīzu,
  lietderīgu
  un savlaicīgu informāciju;

lietderīgu

| (a) | nodrošina, ka, balstoties uz pārredzamības, atklātības un atsaucības principu,
  ar visām ieinteresētajām pusēm
  notiek interaktīva apmaiņa ar precīzu,
  pilnīgu
  un savlaicīgu informāciju; |
| --- | --- |

(a)

nodrošina, ka, balstoties uz pārredzamības, atklātības un atsaucības principu,
  ar visām ieinteresētajām pusēm
  notiek interaktīva apmaiņa ar precīzu,
  pilnīgu
  un savlaicīgu informāciju;

ar visām ieinteresētajām pusēm

pilnīgu

| (b) | ikvienā riska analīzes posmā no brīža, kad tiek formulēts pieprasījums sniegt zinātnisku konsultāciju, līdz brīdim, kad tiek sniegts riska novērtējums un pieņemti riska pārvaldības lēmumi, sagādā pārredzamu informāciju; |
| --- | --- |

(b)

ikvienā riska analīzes posmā no brīža, kad tiek formulēts pieprasījums sniegt zinātnisku konsultāciju, līdz brīdim, kad tiek sniegts riska novērtējums un pieņemti riska pārvaldības lēmumi, sagādā pārredzamu informāciju;

| (b) | ikvienā riska analīzes posmā no brīža, kad tiek formulēts pieprasījums sniegt zinātnisku konsultāciju, līdz brīdim, kad tiek sniegts riska novērtējums un pieņemti riska pārvaldības lēmumi, sagādā pārredzamu informāciju; |
| --- | --- |

(b)

ikvienā riska analīzes posmā no brīža, kad tiek formulēts pieprasījums sniegt zinātnisku konsultāciju, līdz brīdim, kad tiek sniegts riska novērtējums un pieņemti riska pārvaldības lēmumi, sagādā pārredzamu informāciju;

| (c) | ņem vērā priekšstatus
  par riskiem; |
| --- | --- |

(c)

ņem vērā priekšstatus
  par riskiem;

ņem vērā priekšstatus

| (c) | pievēršas priekšstatiem
  par riskiem; |
| --- | --- |

(c)

pievēršas priekšstatiem
  par riskiem;

pievēršas priekšstatiem

| (d) | atvieglina saprašanos un dialogu starp visām ieinteresētajām personām;
  un |
| --- | --- |

(d)

atvieglina saprašanos un dialogu starp visām ieinteresētajām personām;
  un

un

| (d) | atvieglina saprašanos un dialogu starp visām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

(d)

atvieglina saprašanos un dialogu starp visām ieinteresētajām personām;

| (e) | turklāt ņemot vērā konfidencialitāti un personas datu aizsardzību, ir piekļūstama — arī procesā tieši neiesaistītām personām. |
| --- | --- |

(e)

turklāt ņemot vērā konfidencialitāti un personas datu aizsardzību, ir piekļūstama — arī procesā tieši neiesaistītām personām.

| (e) | turklāt ņemot vērā konfidencialitāti un personas datu aizsardzību, ir piekļūstama — arī procesā tieši neiesaistītām personām
  un |
| --- | --- |

(e)

turklāt ņemot vērā konfidencialitāti un personas datu aizsardzību, ir piekļūstama — arī procesā tieši neiesaistītām personām
  un

un

| (ea) | izstrādā pieejas, lai labāk informētu par atšķirību starp bīstamību un risku. |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

izstrādā pieejas, lai labāk informētu par atšķirību starp bīstamību un risku.

izstrādā pieejas, lai labāk informētu par atšķirību starp bīstamību un risku.

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

8.c pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.c pants | 8.c pants |
| Vispārīgais riska paziņošanas plāns | Vispārīgais riska paziņošanas plāns |
| 1.   Komisija ir pilnvarota ciešā sadarbībā ar Iestādi un dalībvalstīm un pēc attiecīgas sabiedriskas apspriešanas, ņemot vērā 8.a un 8.b pantā aprakstītos attiecīgos mērķus un vispārīgos principus, saskaņā ar 57.a pantu pieņemt deleģētos aktus, kuri iedibina vispārīgu riska paziņošanas plānu ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi saistītos jautājumos. | 1.   Komisija ir pilnvarota ciešā sadarbībā ar Iestādi un dalībvalstīm un pēc attiecīgas sabiedriskas apspriešanas, ņemot vērā 8.a un 8.b pantā aprakstītos attiecīgos mērķus un vispārīgos principus, saskaņā ar 57.a pantu pieņemt deleģētos aktus,
  kas papildina šo regulu un
  kuri iedibina vispārīgu riska paziņošanas plānu ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi saistītos jautājumos. |
| 2.   Vispārīgais riska paziņošanas plāns atbalsta integrētu riska paziņošanas satvaru, ko gan Savienības, gan nacionālā līmenī saskanīgi un sistemātiski ievēro gan riska novērtētāji, gan riska pārvaldītāji. Plānā: | 2.   Vispārīgais riska paziņošanas plāns atbalsta integrētu riska paziņošanas satvaru, ko gan Savienības, gan nacionālā līmenī saskanīgi un sistemātiski ievēro gan riska novērtētāji, gan riska pārvaldītāji. Plānā: |
| (a) | ir apzināti galvenie faktori, kas jāņem vērā, apsverot, kāda veida un kāda līmeņa darbības riska paziņošanā vajadzīgas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.c pants

8.c pants

Vispārīgais riska paziņošanas plāns

Vispārīgais riska paziņošanas plāns

1.   Komisija ir pilnvarota ciešā sadarbībā ar Iestādi un dalībvalstīm un pēc attiecīgas sabiedriskas apspriešanas, ņemot vērā 8.a un 8.b pantā aprakstītos attiecīgos mērķus un vispārīgos principus, saskaņā ar 57.a pantu pieņemt deleģētos aktus, kuri iedibina vispārīgu riska paziņošanas plānu ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi saistītos jautājumos.

1.   Komisija ir pilnvarota ciešā sadarbībā ar Iestādi un dalībvalstīm un pēc attiecīgas sabiedriskas apspriešanas, ņemot vērā 8.a un 8.b pantā aprakstītos attiecīgos mērķus un vispārīgos principus, saskaņā ar 57.a pantu pieņemt deleģētos aktus,
  kas papildina šo regulu un
  kuri iedibina vispārīgu riska paziņošanas plānu ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi saistītos jautājumos.

2.   Vispārīgais riska paziņošanas plāns atbalsta integrētu riska paziņošanas satvaru, ko gan Savienības, gan nacionālā līmenī saskanīgi un sistemātiski ievēro gan riska novērtētāji, gan riska pārvaldītāji. Plānā:

2.   Vispārīgais riska paziņošanas plāns atbalsta integrētu riska paziņošanas satvaru, ko gan Savienības, gan nacionālā līmenī saskanīgi un sistemātiski ievēro gan riska novērtētāji, gan riska pārvaldītāji. Plānā:

(a)

ir apzināti galvenie faktori, kas jāņem vērā, apsverot, kāda veida un kāda līmeņa darbības riska paziņošanā vajadzīgas;

| (a) | ir apzināti galvenie faktori, kas jāņem vērā, apsverot, kāda veida un kāda līmeņa darbības riska paziņošanā vajadzīgas; |
| --- | --- |

(a)

ir apzināti galvenie faktori, kas jāņem vērā, apsverot, kāda veida un kāda līmeņa darbības riska paziņošanā vajadzīgas;

| (b) | ņemot vērā attiecīgo mērķauditorijas grupu vajadzības
  , ir apzināti galvenie atbilstīgie rīki un galvenie kanāli, ko izmantot riska paziņošanā
  , un |
| --- | --- |

(b)

ņemot vērā attiecīgo mērķauditorijas grupu vajadzības
  , ir apzināti galvenie atbilstīgie rīki un galvenie kanāli, ko izmantot riska paziņošanā
  , un

ņemot vērā attiecīgo mērķauditorijas grupu vajadzības

, un

| (b) | lai nodrošināt visu ieinteresēto personu, tostarp pārtikas ķēdes uzņēmēju, patērētāju un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, līdzsvarotu iesaistīšanos
  , ir apzināti galvenie atbilstīgie rīki un galvenie kanāli, ko izmantot riska paziņošanā; |
| --- | --- |

(b)

lai nodrošināt visu ieinteresēto personu, tostarp pārtikas ķēdes uzņēmēju, patērētāju un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, līdzsvarotu iesaistīšanos
  , ir apzināti galvenie atbilstīgie rīki un galvenie kanāli, ko izmantot riska paziņošanā;

lai nodrošināt visu ieinteresēto personu, tostarp pārtikas ķēdes uzņēmēju, patērētāju un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, līdzsvarotu iesaistīšanos

| (c) | ir izveidoti atbilstīgi mehānismi, ar kuriem panākt, ka riska novērtētāji un riska pārvaldītāji riska paziņošanā darbojas saskaņotāk un
  ka starp visām ieinteresētajām personām notiek atvērts dialogs. |
| --- | --- |

(c)

ir izveidoti atbilstīgi mehānismi, ar kuriem panākt, ka riska novērtētāji un riska pārvaldītāji riska paziņošanā darbojas saskaņotāk un
  ka starp visām ieinteresētajām personām notiek atvērts dialogs.

ka starp visām ieinteresētajām personām notiek atvērts dialogs.

| (c) | ir izveidoti atbilstīgi mehānismi, ar kuriem panākt, ka riska novērtētāji un riska pārvaldītāji riska paziņošanā darbojas saskaņotāk
  , tostarp sistemātiski atzīstot
  un
  izskaidrojot atšķirības zinātniskajā novērtējumā vai priekšstatu par pieņemamo riska līmeni; |
| --- | --- |

(c)

ir izveidoti atbilstīgi mehānismi, ar kuriem panākt, ka riska novērtētāji un riska pārvaldītāji riska paziņošanā darbojas saskaņotāk
  , tostarp sistemātiski atzīstot
  un
  izskaidrojot atšķirības zinātniskajā novērtējumā vai priekšstatu par pieņemamo riska līmeni;

, tostarp sistemātiski atzīstot

izskaidrojot atšķirības zinātniskajā novērtējumā vai priekšstatu par pieņemamo riska līmeni;

| (ca) | paredzēt praktiskus pasākumus un termiņu, lai 55.a panta 1. punktā minēto informāciju darītu publiski pieejamu. |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

paredzēt praktiskus pasākumus un termiņu, lai 55.a panta 1. punktā minēto informāciju darītu publiski pieejamu.

paredzēt praktiskus pasākumus un termiņu, lai 55.a panta 1. punktā minēto informāciju darītu publiski pieejamu.

3.   Vispārīgo riska paziņošanas plānu Komisija pieņem līdz [divi gadi no šīs regulas piemērošanas dienas] un, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību un gūto pieredzi, pastāvīgi atjaunina.

3.   Vispārīgo riska paziņošanas plānu Komisija pieņem līdz [divi gadi no šīs regulas piemērošanas dienas] un, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību un gūto pieredzi, pastāvīgi atjaunina.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

8.d pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.d pants




  Riska paziņošanas pārredzamība





  1.
     
  Komisija, Iestāde un dalībvalstis veic savus riska paziņošanas pienākumus saskaņā ar pārtikas aprites tiesību aktiem, nodrošinot augstu pārredzamības līmeni.






  2.
     
  Komisija var izdot attiecīgas pamatnostādnes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.d pants

Riska paziņošanas pārredzamība

1.
     
  Komisija, Iestāde un dalībvalstis veic savus riska paziņošanas pienākumus saskaņā ar pārtikas aprites tiesību aktiem, nodrošinot augstu pārredzamības līmeni.

2.
     
  Komisija var izdot attiecīgas pamatnostādnes.

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 178/2002

9. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Regulas 9. pantu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(1a)

(1a)

Regulas 9. pantu aizstāj ar šādu:

9. pants

9. pants

Sabiedriskā apspriešana

Sabiedriskā apspriešana

Sagatavojot, novērtējot un pārskatot pārtikas aprites tiesību aktus, atklāti un pārredzami, tieši vai ar pārstāvniecības struktūru starpniecību apspriežas ar sabiedrību, izņemot gadījumus, kad tas nav iespējams jautājuma steidzamības dēļ.

Riska analīzes gaitā, kā arī
  sagatavojot, novērtējot un pārskatot pārtikas aprites tiesību aktus, atklāti un pārredzami, tieši vai ar pārstāvniecības struktūru starpniecību apspriežas ar sabiedrību, izņemot gadījumus, kad tas nav iespējams jautājuma steidzamības dēļ.”

Riska analīzes gaitā, kā arī

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 178/2002

10. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1b) | Regulas 10. pantu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(1b)

(1b)

Regulas 10. pantu aizstāj ar šādu:

10. pants

“10. pants

Sabiedrības informēšana

Sabiedrības informēšana

Neierobežojot
  Kopienas un valstu tiesību aktu noteikumus, kas piemērojami attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, gadījumos, kad ir pamatots iemesls aizdomām, ka pārtika vai barība var radīt risku cilvēku vai dzīvnieku veselībai, atkarībā no minētā riska iedabas, nopietnības un apjoma, valsts iestādes sper attiecīgus soļus, lai informētu plašu sabiedrību par riska veselībai iedabu, pēc iespējas pilnīgi identificējot
  pārtiku vai barību
  ,
  vai pārtikas vai barības veidu, iespējamo risku,
  un pasākumus, ko veic vai ko veiks, lai no minētā riska izvairītos, lai to samazinātu vai novērstu.

Neierobežojot

pārtiku vai barību

vai pārtikas vai barības veidu, iespējamo risku,

1.
     
  Neierobežojot
  Kopienas un valstu tiesību aktu noteikumus, kas piemērojami attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, gadījumos, kad ir pamatots iemesls aizdomām, ka pārtika vai barība var radīt risku cilvēku vai dzīvnieku veselībai, atkarībā no minētā riska iedabas, nopietnības un apjoma, valsts iestādes sper attiecīgus
  un savlaicīgus
  soļus, lai informētu plašu sabiedrību par riska veselībai iedabu, pēc iespējas pilnīgi identificējot
  attiecīgos produktus
  ,
  iespējamo risku, ko tie var radīt
  un pasākumus, ko veic vai ko veiks, lai no minētā riska izvairītos, lai to samazinātu vai novērstu.
  Šo punktu piemēro arī tad, ja ir aizdomas par neatbilstību, kas radusies, iespējams, ar krāpniecisku vai maldinošu praksi veiktu piemērojamo Savienības tiesību aktu iespējamu apzinātu pārkāpumu gadījumā.

2.
     
  Lai nodrošinātu 1. punkta vienādu īstenošanu, Komisija līdz ... [12 mēneši pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā] pieņem īstenošanas aktus par īstenošanas kārtību.”

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1.c punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 178/2002

22. pants – 7. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1c) | Regulas 22. panta 7. punkta otro daļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(1c)

(1c)

Regulas 22. panta 7. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

Iestāde
  cieši sadarbojas
  ar
  dalībvalstu kompetentajām struktūrām, kas veic Iestādes uzdevumiem līdzīgus uzdevumus
  .

cieši sadarbojas

dalībvalstu kompetentajām struktūrām, kas veic Iestādes uzdevumiem līdzīgus uzdevumus

Iestāde
  rīkojas, sadarbojoties
  ar
  Eiropas Savienības novērtēšanas aģentūrām
  .”

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.d punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1.d punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 178/2002

23. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1d) | Regulas 23. panta b) punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(1d)

(1d)

Regulas 23. panta b) punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

| (b) | sekmēt un koordinēt vienotu riska novērtējuma metožu attīstību sfērās, kas ir tās misijas jomā; |
| --- | --- |

(b)

sekmēt un koordinēt vienotu riska novērtējuma metožu attīstību sfērās, kas ir tās misijas jomā;

| “(b) | sekmēt un koordinēt
  , izmantojot transversālu pieeju,
  vienotu riska novērtējuma metožu
  izstrādi tās pamatuzdevumu jomās, jo īpaši ņemot vērā ķīmisko vielu savienojuma efektu, kas var ietekmēt cilvēku veselību un vidi
  ;” |
| --- | --- |

“(b)

sekmēt un koordinēt
  , izmantojot transversālu pieeju,
  vienotu riska novērtējuma metožu
  izstrādi tās pamatuzdevumu jomās, jo īpaši ņemot vērā ķīmisko vielu savienojuma efektu, kas var ietekmēt cilvēku veselību un vidi
  ;”

, izmantojot transversālu pieeju,

izstrādi tās pamatuzdevumu jomās, jo īpaši ņemot vērā ķīmisko vielu savienojuma efektu, kas var ietekmēt cilvēku veselību un vidi

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

25. pants – 1.a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.a   Papildus 1. punktā minētajiem locekļiem un viņu vietniekiem valdē ir: | 1.a   Papildus 1. punktā minētajiem locekļiem un viņu vietniekiem valdē ir: |
| (a) | divi balsstiesīgi locekļi un viņu vietnieki, kurus iecēlusi Komisija un kuri to pārstāv; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a   Papildus 1. punktā minētajiem locekļiem un viņu vietniekiem valdē ir:

1.a   Papildus 1. punktā minētajiem locekļiem un viņu vietniekiem valdē ir:

(a)

divi balsstiesīgi locekļi un viņu vietnieki, kurus iecēlusi Komisija un kuri to pārstāv;

| (a) | divi balsstiesīgi locekļi un viņu vietnieki, kurus iecēlusi Komisija un kuri to pārstāv; |
| --- | --- |

(a)

divi balsstiesīgi locekļi un viņu vietnieki, kurus iecēlusi Komisija un kuri to pārstāv;

| (b) | viens balsstiesīgs loceklis
  ,
  kuru
  iecēlis Eiropas Parlaments; |
| --- | --- |

(b)

viens balsstiesīgs loceklis
  ,
  kuru
  iecēlis Eiropas Parlaments;

viens balsstiesīgs loceklis

kuru

| (b) | divi balsstiesīgi locekļi
  ,
  kurus
  iecēlis Eiropas Parlaments; |
| --- | --- |

(b)

divi balsstiesīgi locekļi
  ,
  kurus
  iecēlis Eiropas Parlaments;

divi balsstiesīgi locekļi

kurus

| (c) | četri
  balsstiesīgi locekļi, kuri pārstāv pilsonisko sabiedrību un pārtikas aprites ķēdes intereses, proti, viens no patērētāju organizācijām, viens no vides nevalstiskajām organizācijām, viens no lauksaimnieku organizācijām un viens no
  nozaru
  organizācijām. Šos locekļus, balstīdamās uz Komisijas sastādītu sarakstu, kurā vārdu ir vairāk nekā aizpildāmo amatvietu, un apspriezdamās ar Eiropas Parlamentu, ieceļ Padome. Komisijas sagatavotais saraksts kopā ar attiecīgajiem informatīvajiem dokumentiem tiek nosūtīts Eiropas Parlamentam. Eiropas Parlaments iespējami drīz un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc minētās nosūtīšanas savu viedokli var iesniegt izskatīšanai Padomei, kas tad minētos locekļus ieceļ valdē. |
| --- | --- |

(c)

četri
  balsstiesīgi locekļi, kuri pārstāv pilsonisko sabiedrību un pārtikas aprites ķēdes intereses, proti, viens no patērētāju organizācijām, viens no vides nevalstiskajām organizācijām, viens no lauksaimnieku organizācijām un viens no
  nozaru
  organizācijām. Šos locekļus, balstīdamās uz Komisijas sastādītu sarakstu, kurā vārdu ir vairāk nekā aizpildāmo amatvietu, un apspriezdamās ar Eiropas Parlamentu, ieceļ Padome. Komisijas sagatavotais saraksts kopā ar attiecīgajiem informatīvajiem dokumentiem tiek nosūtīts Eiropas Parlamentam. Eiropas Parlaments iespējami drīz un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc minētās nosūtīšanas savu viedokli var iesniegt izskatīšanai Padomei, kas tad minētos locekļus ieceļ valdē.

četri

nozaru

| (c) | seši
  balsstiesīgi locekļi, kuri pārstāv pilsonisko sabiedrību un pārtikas aprites ķēdes intereses, proti, viens no patērētāju organizācijām, viens no vides nevalstiskajām organizācijām, viens no
  sabiedrības veselības nevalstiskajām organizācijām, viens no
  lauksaimnieku organizācijām
  , viens no agroķīmiskajām organizācijām
  un viens no
  pārtikas produktu ražotāju
  organizācijām. Šos locekļus, balstīdamās uz Komisijas sastādītu sarakstu, kurā vārdu ir vairāk nekā aizpildāmo amatvietu, un apspriezdamās ar Eiropas Parlamentu, ieceļ Padome. Komisijas sagatavotais saraksts kopā ar attiecīgajiem informatīvajiem dokumentiem tiek nosūtīts Eiropas Parlamentam. Eiropas Parlaments iespējami drīz un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc minētās nosūtīšanas savu viedokli var iesniegt izskatīšanai Padomei, kas tad minētos locekļus ieceļ valdē. |
| --- | --- |

(c)

seši
  balsstiesīgi locekļi, kuri pārstāv pilsonisko sabiedrību un pārtikas aprites ķēdes intereses, proti, viens no patērētāju organizācijām, viens no vides nevalstiskajām organizācijām, viens no
  sabiedrības veselības nevalstiskajām organizācijām, viens no
  lauksaimnieku organizācijām
  , viens no agroķīmiskajām organizācijām
  un viens no
  pārtikas produktu ražotāju
  organizācijām. Šos locekļus, balstīdamās uz Komisijas sastādītu sarakstu, kurā vārdu ir vairāk nekā aizpildāmo amatvietu, un apspriezdamās ar Eiropas Parlamentu, ieceļ Padome. Komisijas sagatavotais saraksts kopā ar attiecīgajiem informatīvajiem dokumentiem tiek nosūtīts Eiropas Parlamentam. Eiropas Parlaments iespējami drīz un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc minētās nosūtīšanas savu viedokli var iesniegt izskatīšanai Padomei, kas tad minētos locekļus ieceļ valdē.

seši

sabiedrības veselības nevalstiskajām organizācijām, viens no

, viens no agroķīmiskajām organizācijām

pārtikas produktu ražotāju

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

25. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Locekļu un vietnieku
  pilnvaru laiks ir
  četri gadi
  .
  Tomēr
  1.a punkta a) un
  b
  ) apakšpunktā minēto locekļu pilnvaru laiks
  nav ierobežots
  . 1.a punkta c) apakšpunktā minēto locekļu pilnvaru laiks ir atjaunojams tikai vienreiz. | 2.   
  1.a punkta b) apakšpunktā minēto locekļu
  pilnvaru laiks ir
  atjaunojams maksimāli uz 2,5  gadiem
  .
  Šā panta
  1.a punkta a) un
  c
  ) apakšpunktā minēto locekļu pilnvaru laiks
  ir pieci gadi
  .
  Šā panta
  1.a punkta c) apakšpunktā minēto locekļu pilnvaru laiks ir atjaunojams tikai vienreiz. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Locekļu un vietnieku
  pilnvaru laiks ir
  četri gadi
  .
  Tomēr
  1.a punkta a) un
  b
  ) apakšpunktā minēto locekļu pilnvaru laiks
  nav ierobežots
  . 1.a punkta c) apakšpunktā minēto locekļu pilnvaru laiks ir atjaunojams tikai vienreiz.

2.   
  1.a punkta b) apakšpunktā minēto locekļu
  pilnvaru laiks ir
  atjaunojams maksimāli uz 2,5  gadiem
  .
  Šā panta
  1.a punkta a) un
  c
  ) apakšpunktā minēto locekļu pilnvaru laiks
  ir pieci gadi
  .
  Šā panta
  1.a punkta c) apakšpunktā minēto locekļu pilnvaru laiks ir atjaunojams tikai vienreiz.

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 178/2002

28. pants – 4. punkts– 1. apakšpunkts– ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (— | a) | 28. panta 4. punkta ievaddaļu aizvieto šādi:





  “4.
     
  Zinātnes ekspertu grupas veido neatkarīgi zinātnieki, kas aktīvi veic pētījumus un publicē savus pētījumu rezultātus salīdzinošo pētījumu zinātniskos žurnālos.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(—

(—

a)

a)

28. panta 4. punkta ievaddaļu aizvieto šādi:

28. panta 4. punkta ievaddaļu aizvieto šādi:

“4.
     
  Zinātnes ekspertu grupas veido neatkarīgi zinātnieki, kas aktīvi veic pētījumus un publicē savus pētījumu rezultātus salīdzinošo pētījumu zinātniskos žurnālos.”

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – a un b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – a un b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

28. pants – 5. līdz 5.g punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Zinātniskās komitejas locekļus, kas nav zinātnes ekspertu grupu locekļi, un
  5.b punktā minētos papildu
  locekļus
  pēc izpilddirektora priekšlikuma
  uz atjaunojamu pilnvaru laiku pieci gadi ieceļ valde
  ; locekļus ieceļ pēc tam
  ,
  kad Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, attiecīgos vadošos zinātniskos izdevumos un Iestādes tīmekļvietnē bijis publicēts uzaicinājums izteikt ieinteresētību.”; | 5.   Zinātniskās komitejas locekļus, kas nav zinātnes ekspertu grupu locekļi, un
  zinātnes ekspertu grupu
  locekļus uz atjaunojamu pilnvaru laiku pieci gadi ieceļ valde,
  ievērojot šādu procedūru: |
| 5.a
     
  Zinātnes ekspertu grupu locekļus uz atjaunojamu pilnvaru laiku pieci gadi ieceļ valde; iecelšanas procedūra ir šāda: | |
| (a) | izpilddirektors, konsultējies ar valdi,
  dalībvalstīm nosūta pieprasījumu nodrošināt konkrētās daudznozaru speciālās zināšanas
  ,
  kas vajadzīgas katrā zinātnes ekspertu grupā,
  un
  norāda, cik ekspertu kandidatūru dalībvalstīm jānominē. Izpilddirektors dalībvalstis informē par Iestādes neatkarības politiku un īstenošanas noteikumiem, kas piemērojami zinātnes ekspertu grupu locekļiem. Dalībvalstis publisko uzaicinājumu izteikt ieinteresētību, uz kura arī balstās to nosauktās kandidatūras. Par dalībvalstīm nosūtītajiem pieprasījumiem izpilddirektors informē valdi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Zinātniskās komitejas locekļus, kas nav zinātnes ekspertu grupu locekļi, un
  5.b punktā minētos papildu
  locekļus
  pēc izpilddirektora priekšlikuma
  uz atjaunojamu pilnvaru laiku pieci gadi ieceļ valde
  ; locekļus ieceļ pēc tam
  ,
  kad Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, attiecīgos vadošos zinātniskos izdevumos un Iestādes tīmekļvietnē bijis publicēts uzaicinājums izteikt ieinteresētību.”;

5.   Zinātniskās komitejas locekļus, kas nav zinātnes ekspertu grupu locekļi, un
  zinātnes ekspertu grupu
  locekļus uz atjaunojamu pilnvaru laiku pieci gadi ieceļ valde,
  ievērojot šādu procedūru:

5.a
     
  Zinātnes ekspertu grupu locekļus uz atjaunojamu pilnvaru laiku pieci gadi ieceļ valde; iecelšanas procedūra ir šāda:

(a)

izpilddirektors, konsultējies ar valdi,
  dalībvalstīm nosūta pieprasījumu nodrošināt konkrētās daudznozaru speciālās zināšanas
  ,
  kas vajadzīgas katrā zinātnes ekspertu grupā,
  un
  norāda, cik ekspertu kandidatūru dalībvalstīm jānominē. Izpilddirektors dalībvalstis informē par Iestādes neatkarības politiku un īstenošanas noteikumiem, kas piemērojami zinātnes ekspertu grupu locekļiem. Dalībvalstis publisko uzaicinājumu izteikt ieinteresētību, uz kura arī balstās to nosauktās kandidatūras. Par dalībvalstīm nosūtītajiem pieprasījumiem izpilddirektors informē valdi;

dalībvalstīm nosūta pieprasījumu nodrošināt konkrētās daudznozaru speciālās zināšanas

kas vajadzīgas katrā zinātnes ekspertu grupā,

norāda, cik ekspertu kandidatūru dalībvalstīm jānominē. Izpilddirektors dalībvalstis informē par Iestādes neatkarības politiku un īstenošanas noteikumiem, kas piemērojami zinātnes ekspertu grupu locekļiem. Dalībvalstis publisko uzaicinājumu izteikt ieinteresētību, uz kura arī balstās to nosauktās kandidatūras. Par dalībvalstīm nosūtītajiem pieprasījumiem izpilddirektors informē valdi;

| (a) | Izpilddirektors, konsultējies ar valdi,
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  ,
  attiecīgajās vadošajās zinātniskajās publikācijās
  un
  Iestādes tīmekļa vietnē publicē uzaicinājumu izteikt ieinteresētību un
  informē
  dalībvalstis. Uzaicinājumā nosaka konkrētās daudznozaru speciālās zināšanas
  , kas
  ir vajadzīgas katrā zinātnes ekspertu grupā un norāda nepieciešamo ekspertu skaitu
  . |
| --- | --- |

(a)

Izpilddirektors, konsultējies ar valdi,
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  ,
  attiecīgajās vadošajās zinātniskajās publikācijās
  un
  Iestādes tīmekļa vietnē publicē uzaicinājumu izteikt ieinteresētību un
  informē
  dalībvalstis. Uzaicinājumā nosaka konkrētās daudznozaru speciālās zināšanas
  , kas
  ir vajadzīgas katrā zinātnes ekspertu grupā un norāda nepieciešamo ekspertu skaitu
  .

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

attiecīgajās vadošajās zinātniskajās publikācijās

Iestādes tīmekļa vietnē publicē uzaicinājumu izteikt ieinteresētību un

dalībvalstis. Uzaicinājumā nosaka konkrētās daudznozaru speciālās zināšanas

ir vajadzīgas katrā zinātnes ekspertu grupā un norāda nepieciešamo ekspertu skaitu

| (b) | dalībvalstis
  nominē ekspertus
  ,
  raugoties, lai, kolektīvi rīkojoties, tiktu sasniegts izpilddirektora norādītais skaits
  .
  Katra dalībvalsts nominē vismaz 12 zinātniskos ekspertus. Dalībvalstis var nominēt citu dalībvalstu valstspiederīgos; |
| --- | --- |

(b)

dalībvalstis
  nominē ekspertus
  ,
  raugoties, lai, kolektīvi rīkojoties, tiktu sasniegts izpilddirektora norādītais skaits
  .
  Katra dalībvalsts nominē vismaz 12 zinātniskos ekspertus. Dalībvalstis var nominēt citu dalībvalstu valstspiederīgos;

nominē ekspertus

raugoties, lai, kolektīvi rīkojoties, tiktu sasniegts izpilddirektora norādītais skaits

Katra dalībvalsts nominē vismaz 12 zinātniskos ekspertus. Dalībvalstis var nominēt citu dalībvalstu valstspiederīgos;

| (b) | Dalībvalstis
  nodrošina
  ,
  ka uzaicinājums izteikt ieinteresētību tiek plaši izplatīts visā zinātnes kopienā
  .
  Tās arī var nominēt ekspertus minētajās jomās ar nosacījumu, ka šādas nominēšanas veic, balstoties uz valsts līmeņa uzaicinājumu izteikt ieinteresētību. |
| --- | --- |

(b)

Dalībvalstis
  nodrošina
  ,
  ka uzaicinājums izteikt ieinteresētību tiek plaši izplatīts visā zinātnes kopienā
  .
  Tās arī var nominēt ekspertus minētajās jomās ar nosacījumu, ka šādas nominēšanas veic, balstoties uz valsts līmeņa uzaicinājumu izteikt ieinteresētību.

nodrošina

ka uzaicinājums izteikt ieinteresētību tiek plaši izplatīts visā zinātnes kopienā

Tās arī var nominēt ekspertus minētajās jomās ar nosacījumu, ka šādas nominēšanas veic, balstoties uz valsts līmeņa uzaicinājumu izteikt ieinteresētību.

| (c) | balstoties uz
  dalībvalstu nosauktajām kandidatūrām
  , izpilddirektors katrai zinātnes ekspertu grupai sastāda ekspertu sarakstu, kas skaitliski pārsniedz ieceļamo locekļu skaitu. Šādu sarakstu izpilddirektors nedrīkst sastādīt gadījumos, kuros var pamatot, ka ar saņemto kandidatūru skaitu, ņemot vērā šā punkta d) apakšpunktā noteiktos izraudzīšanās kritērijus, plašāku sarakstu sastādīt viņam nav iespējams. Izpilddirektors sarakstu iesniedz valdei, kas izdara iecelšanu; |
| --- | --- |

(c)

balstoties uz
  dalībvalstu nosauktajām kandidatūrām
  , izpilddirektors katrai zinātnes ekspertu grupai sastāda ekspertu sarakstu, kas skaitliski pārsniedz ieceļamo locekļu skaitu. Šādu sarakstu izpilddirektors nedrīkst sastādīt gadījumos, kuros var pamatot, ka ar saņemto kandidatūru skaitu, ņemot vērā šā punkta d) apakšpunktā noteiktos izraudzīšanās kritērijus, plašāku sarakstu sastādīt viņam nav iespējams. Izpilddirektors sarakstu iesniedz valdei, kas izdara iecelšanu;

dalībvalstu nosauktajām kandidatūrām

| (c) | Balstoties uz
  pieteikumiem un nominācijām, kas ir saņemtas saskaņā ar Iestādes īstenoto neatkarības politiku un, pamatojoties uz zinātnes ekspertu grupu locekļiem piemērojamajiem noteikumiem
  , izpilddirektors katrai zinātnes ekspertu grupai sastāda ekspertu sarakstu, kas skaitliski pārsniedz ieceļamo locekļu skaitu. Šādu sarakstu izpilddirektors nedrīkst sastādīt gadījumos, kuros var pamatot, ka ar saņemto kandidatūru skaitu, ņemot vērā šā punkta d) apakšpunktā noteiktos izraudzīšanās kritērijus, plašāku sarakstu sastādīt viņam nav iespējams. Izpilddirektors sarakstu iesniedz valdei, kas izdara iecelšanu. |
| --- | --- |

(c)

Balstoties uz
  pieteikumiem un nominācijām, kas ir saņemtas saskaņā ar Iestādes īstenoto neatkarības politiku un, pamatojoties uz zinātnes ekspertu grupu locekļiem piemērojamajiem noteikumiem
  , izpilddirektors katrai zinātnes ekspertu grupai sastāda ekspertu sarakstu, kas skaitliski pārsniedz ieceļamo locekļu skaitu. Šādu sarakstu izpilddirektors nedrīkst sastādīt gadījumos, kuros var pamatot, ka ar saņemto kandidatūru skaitu, ņemot vērā šā punkta d) apakšpunktā noteiktos izraudzīšanās kritērijus, plašāku sarakstu sastādīt viņam nav iespējams. Izpilddirektors sarakstu iesniedz valdei, kas izdara iecelšanu.

pieteikumiem un nominācijām, kas ir saņemtas saskaņā ar Iestādes īstenoto neatkarības politiku un, pamatojoties uz zinātnes ekspertu grupu locekļiem piemērojamajiem noteikumiem

| (d) | dalībvalstis kandidatūras nosauc, izpilddirektors tās izraugās un valde ieceļ, balstoties uz šādiem kritērijiem: |
| --- | --- |

(d)

dalībvalstis kandidatūras nosauc, izpilddirektors tās izraugās un valde ieceļ, balstoties uz šādiem kritērijiem:

| (d) | Dalībvalstis kandidatūras nosauc, izpilddirektors tās izraugās un valde ieceļ, balstoties uz šādiem kritērijiem: |
| --- | --- |

(d)

Dalībvalstis kandidatūras nosauc, izpilddirektors tās izraugās un valde ieceļ, balstoties uz šādiem kritērijiem:

| | (i) | augsta līmeņa zinātniskā lietpratība; |
| --- | --- | --- |

(i)

augsta līmeņa zinātniskā lietpratība;

| | (i) | augsta līmeņa zinātniskā lietpratība; |
| --- | --- | --- |

(i)

augsta līmeņa zinātniskā lietpratība;

| | (ii) | neatkarība un interešu konflikta neesība saskaņā ar 37. panta 2. punktu, Iestādes neatkarības politika un īstenošanas noteikumi par zinātnes ekspertu grupu locekļu neatkarību; |
| --- | --- | --- |

(ii)

neatkarība un interešu konflikta neesība saskaņā ar 37. panta 2. punktu, Iestādes neatkarības politika un īstenošanas noteikumi par zinātnes ekspertu grupu locekļu neatkarību;

| | (ii) | neatkarība un interešu konflikta neesība saskaņā ar 37. panta 2. punktu, Iestādes neatkarības politika un īstenošanas noteikumi par zinātnes ekspertu grupu locekļu neatkarību; |
| --- | --- | --- |

(ii)

neatkarība un interešu konflikta neesība saskaņā ar 37. panta 2. punktu, Iestādes neatkarības politika un īstenošanas noteikumi par zinātnes ekspertu grupu locekļu neatkarību;

| | (iii) | atbilstība tam, kādas daudznozaru speciālās zināšanas un kāds valodu režīms vajadzīgi grupā, kurā kandidātus paredzēts iecelt; |
| --- | --- | --- |

(iii)

atbilstība tam, kādas daudznozaru speciālās zināšanas un kāds valodu režīms vajadzīgi grupā, kurā kandidātus paredzēts iecelt;

| | (iii) | atbilstība tam, kādas daudznozaru speciālās zināšanas un kāds valodu režīms vajadzīgi grupā, kurā kandidātus paredzēts iecelt; |
| --- | --- | --- |

(iii)

atbilstība tam, kādas daudznozaru speciālās zināšanas un kāds valodu režīms vajadzīgi grupā, kurā kandidātus paredzēts iecelt;

| (e) | valde nodrošina, ka galīgajā iecelšanā tiek panākts iespējami plašs ģeogrāfiskais sadalījums. |
| --- | --- |

(e)

valde nodrošina, ka galīgajā iecelšanā tiek panākts iespējami plašs ģeogrāfiskais sadalījums.

| (e) | valde nodrošina, ka galīgajā iecelšanā tiek panākts iespējami plašs ģeogrāfiskais sadalījums. |
| --- | --- |

(e)

valde nodrošina, ka galīgajā iecelšanā tiek panākts iespējami plašs ģeogrāfiskais sadalījums.

5.b
     Ja Iestāde konstatē, ka kādā grupā vai vairākās grupās trūkst konkrētu speciālo zināšanu, izpilddirektors 5. punktā noteiktajā kārtībā valdei piedāvā papildu locekļus, ko iecelt grupā vai grupās.

5.a
     Ja Iestāde konstatē, ka kādā grupā vai vairākās grupās trūkst konkrētu speciālo zināšanu, izpilddirektors 5. punktā noteiktajā kārtībā valdei piedāvā papildu locekļus, ko iecelt grupā vai grupās.

5.c
     Valde, balstoties uz izpilddirektora priekšlikumu, pieņem noteikumus par šā panta 5.
  a
  un 5.
  b
  punktā noteikto procedūru detalizējumu un laika grafiku.

5.b
     Valde, balstoties uz izpilddirektora priekšlikumu, pieņem noteikumus par šā panta 5. un 5.
  a
  punktā noteikto procedūru detalizējumu un laika grafiku.

5.d
     
  Dalībvalstis ievieš pasākumus, kas nodrošina, ka zinātnes
  ekspertu grupu locekļi, kā paredzēts 37. panta 2. punktā un iestādes iekšējos
  noteikumos
  , rīkojas neatkarīgi un nenonāk interešu konfliktos.
  Dalībvalstis nodrošina, ka zinātnes ekspertu grupu locekļiem
  ir iespējams veltīt nepieciešamo laiku un pūles Iestādes darba atbalstīšanai
  . Dalībvalstis nodrošina
  ,
  ka zinātnes ekspertu grupu locekļi
  nevienā nacionālajā līmenī nesaņem nekādus norādījumus un ka viņu neatkarīgais zinātniskais ieguldījums risku novērtēšanas Savienības līmeņa sistēmā tiek atzīts par prioritāru uzdevumu pārtikas aprites ķēdes drošuma aizsargāšanā.

5.c
     
  Zinātnes
  ekspertu grupu locekļi, kā paredzēts 37. panta 2. punktā un Iestādes iekšējos
  pasākumos
  , rīkojas neatkarīgi un nenonāk interešu konfliktos.
  Viņiem
  ir iespējams veltīt nepieciešamo laiku un pūles Iestādes darba atbalstīšanai,
  viņi
  nevienā nacionālajā līmenī nesaņem nekādus norādījumus un ka viņu neatkarīgais zinātniskais ieguldījums risku novērtēšanas Savienības līmeņa sistēmā tiek atzīts par prioritāru uzdevumu pārtikas aprites ķēdes drošuma aizsargāšanā.

5.e
     
  Dalībvalstis
  nodrošina, ka publiskās struktūras, kuras nodarbina minētos zinātnes ekspertus, un personas, kuras atbildīgas par prioritāšu noteikšanu zinātniskajām struktūrām, kas minētos ekspertus nodarbina, īsteno 5.
  d
  punktā
  paredzētos pasākumus
  .

5.d
     
  Attiecīgi dalībvalstis
  nodrošina, ka publiskās struktūras, kuras nodarbina minētos zinātnes ekspertus, un personas, kuras atbildīgas par prioritāšu noteikšanu zinātniskajām struktūrām, kas minētos ekspertus nodarbina, īsteno
  pasākumus, ar kuriem nodrošina, ka tiek ievēroti
  5.
  c
  punktā
  paredzētie nosacījumi
  .

5.f
     Iestāde grupas to uzdevumu veikšanā atbalsta, organizējot šo grupu darbu, jo īpaši sagatavošanas darbu, kas jāizdara Iestādes darbiniekiem vai 36. pantā minētajām ieceltajām nacionālajām zinātniskajām organizācijām, arī organizējot iespēju, ka tiek gatavoti zinātniski atzinumi, kurus ekspertu grupas pirms pieņemšanas zinātniski recenzē.

5.e
     Iestāde grupas to uzdevumu veikšanā atbalsta, organizējot šo grupu darbu, jo īpaši sagatavošanas darbu, kas jāizdara Iestādes darbiniekiem vai 36. pantā minētajām ieceltajām nacionālajām zinātniskajām organizācijām, arī organizējot iespēju, ka tiek gatavoti zinātniski atzinumi, kurus ekspertu grupas pirms pieņemšanas zinātniski recenzē.

5.g
     Grupās nav vairāk kā 21 loceklis.

5.f
     Grupās nav vairāk kā 21 loceklis.

5.fa
     
  Iestāde nodrošina ekspertu grupu locekļiem detalizētu apmācību par riska novērtēšanas procesu.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – c apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

28. pants – 9. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| locekļu skaitu katrā zinātnes ekspertu grupā, nepārsniedzot 5.g punktā noteikto maksimālo skaitu. | (b) | locekļu skaitu katrā zinātnes ekspertu grupā, nepārsniedzot 5.f punktā noteikto maksimālo skaitu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

locekļu skaitu katrā zinātnes ekspertu grupā, nepārsniedzot 5.g punktā noteikto maksimālo skaitu.

(b)

(b)

locekļu skaitu katrā zinātnes ekspertu grupā, nepārsniedzot 5.f punktā noteikto maksimālo skaitu.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 178/2002

28. pants – 9. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | Regulas 28. panta 9. punktam pievieno šādu apakšpunktu:










  (ga) | iespēja pieteikuma iesniedzējiem ne ilgāk kā sešu mēnešu laikā risināt jautājumu — ja ar Iestādi nav panākta citāda vienošanās, un pirms Iestādes atzinuma projekta publicēšanas — kritiskās jomas, kas rada bažas saistībā ar jauniem datiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

Regulas 28. panta 9. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

Regulas 28. panta 9. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

(ga)

(ga)

iespēja pieteikuma iesniedzējiem ne ilgāk kā sešu mēnešu laikā risināt jautājumu — ja ar Iestādi nav panākta citāda vienošanās, un pirms Iestādes atzinuma projekta publicēšanas — kritiskās jomas, kas rada bažas saistībā ar jauniem datiem.

iespēja pieteikuma iesniedzējiem ne ilgāk kā sešu mēnešu laikā risināt jautājumu — ja ar Iestādi nav panākta citāda vienošanās, un pirms Iestādes atzinuma projekta publicēšanas — kritiskās jomas, kas rada bažas saistībā ar jauniem datiem.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 3.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 178/2002

29. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Regulas 29. panta 6. punkta beigās pievieno šādu teikumu: |
| | “Tie neļauj a priori izslēgt konkrētus zinātniskus pierādījumus, jo īpaši, ja tie ir publicēti pēc salīdzinošas izvērtēšanas procesa.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3a)
     
  Regulas 29. panta 6. punkta beigās pievieno šādu teikumu:

“Tie neļauj a priori izslēgt konkrētus zinātniskus pierādījumus, jo īpaši, ja tie ir publicēti pēc salīdzinošas izvērtēšanas procesa.”;

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

32.a pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja potenciāls pārtikas aprites tiesību aktos paredzētas atļaujas pieteikuma iesniedzējs to lūdz,
  Iestādes darbinieki viņu konsultē
  par to
  , kādi noteikumi attiecas uz atļaujas pieteikumu un kādam jābūt pieteikuma saturam
  . Iestādes
  darbinieku
  sniegtās konsultācijas neietekmē to, kā zinātnes ekspertu grupas vēlāk novērtē pieteikumus uz atļauju, un attiecībā uz šo novērtēšanu nenozīmē nekādas saistības. | Iestāde publisko pamatnostādnes, kurās iekļauj arī jautājumus un atbildes attiecībā uz atļaujas pieteikumu administratīvajām un zinātniskajām prasībām.
  Ja potenciāls pārtikas aprites tiesību aktos paredzētas atļaujas pieteikuma iesniedzējs to lūdz,
  Iestāde sniedz konsultācijas par pieteikuma saturu, kā arī
  par
  dažādu
  to
  testu un pētījumu veikšanu, kas vajadzīgi, lai pierādītu paredzētā produkta kvalitāti, drošumu un iedarbīgumu
  . Iestādes sniegtās konsultācijas neietekmē to, kā zinātnes ekspertu grupas vēlāk novērtē pieteikumus uz atļauju, un attiecībā uz šo novērtēšanu nenozīmē nekādas saistības.
  Iestādes darbinieki, kas sniedz minēto konsultāciju, nav iesaistīti nekādā zinātniskā sagatavošanas darbā, kas ir tieši vai netieši saistīts ar pieteikumu, kura sakarā tiek sniegta konsultācija. |
| | Līdz ... [36 mēneši pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā] Komisija novērtē šā panta ietekmi uz Iestādes darbību. Īpašu uzmanību pievērš papildu darba slodzei un personāla mobilizācijai, kā arī tam, vai tā rezultātā ir notikušas izmaiņas Iestādes resursu sadalījumā uz tādu darbību rēķina, kas ir sabiedrības interesēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja potenciāls pārtikas aprites tiesību aktos paredzētas atļaujas pieteikuma iesniedzējs to lūdz,
  Iestādes darbinieki viņu konsultē
  par to
  , kādi noteikumi attiecas uz atļaujas pieteikumu un kādam jābūt pieteikuma saturam
  . Iestādes
  darbinieku
  sniegtās konsultācijas neietekmē to, kā zinātnes ekspertu grupas vēlāk novērtē pieteikumus uz atļauju, un attiecībā uz šo novērtēšanu nenozīmē nekādas saistības.

Iestādes darbinieki viņu konsultē

, kādi noteikumi attiecas uz atļaujas pieteikumu un kādam jābūt pieteikuma saturam

darbinieku

Iestāde publisko pamatnostādnes, kurās iekļauj arī jautājumus un atbildes attiecībā uz atļaujas pieteikumu administratīvajām un zinātniskajām prasībām.
  Ja potenciāls pārtikas aprites tiesību aktos paredzētas atļaujas pieteikuma iesniedzējs to lūdz,
  Iestāde sniedz konsultācijas par pieteikuma saturu, kā arī
  par
  dažādu
  to
  testu un pētījumu veikšanu, kas vajadzīgi, lai pierādītu paredzētā produkta kvalitāti, drošumu un iedarbīgumu
  . Iestādes sniegtās konsultācijas neietekmē to, kā zinātnes ekspertu grupas vēlāk novērtē pieteikumus uz atļauju, un attiecībā uz šo novērtēšanu nenozīmē nekādas saistības.
  Iestādes darbinieki, kas sniedz minēto konsultāciju, nav iesaistīti nekādā zinātniskā sagatavošanas darbā, kas ir tieši vai netieši saistīts ar pieteikumu, kura sakarā tiek sniegta konsultācija.

Iestāde publisko pamatnostādnes, kurās iekļauj arī jautājumus un atbildes attiecībā uz atļaujas pieteikumu administratīvajām un zinātniskajām prasībām.

Iestāde sniedz konsultācijas par pieteikuma saturu, kā arī

dažādu

testu un pētījumu veikšanu, kas vajadzīgi, lai pierādītu paredzētā produkta kvalitāti, drošumu un iedarbīgumu

Iestādes darbinieki, kas sniedz minēto konsultāciju, nav iesaistīti nekādā zinātniskā sagatavošanas darbā, kas ir tieši vai netieši saistīts ar pieteikumu, kura sakarā tiek sniegta konsultācija.

Līdz ... [36 mēneši pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā] Komisija novērtē šā panta ietekmi uz Iestādes darbību. Īpašu uzmanību pievērš papildu darba slodzei un personāla mobilizācijai, kā arī tam, vai tā rezultātā ir notikušas izmaiņas Iestādes resursu sadalījumā uz tādu darbību rēķina, kas ir sabiedrības interesēs.

Līdz ... [36 mēneši pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā] Komisija novērtē šā panta ietekmi uz Iestādes darbību. Īpašu uzmanību pievērš papildu darba slodzei un personāla mobilizācijai, kā arī tam, vai tā rezultātā ir notikušas izmaiņas Iestādes resursu sadalījumā uz tādu darbību rēķina, kas ir sabiedrības interesēs.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

32.b pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ar šo iedibina Savienības Pētījumu reģistru, kas aptvers pētījumus, kurus uzņēmēji pasūtījuši, lai
  iegūtu
  pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju. Tiklīdz uzņēmēji pasūta kādu pētījumu, lai iegūtu pamatojumu nodomātam pieteikumam uz Savienības pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju, tie Iestādei nekavējoties paziņo šā pētījuma priekšmetu. Reģistru pārzina Iestāde. | 1.   Ar šo iedibina Savienības Pētījumu reģistru, kas aptvers pētījumus, kurus uzņēmēji pasūtījuši, lai
  mēģinātu iegūt
  pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju
  vai atjaunotu to
  . Tiklīdz uzņēmēji
  Savienībā vai ārpus tās
  pasūta kādu pētījumu, lai iegūtu pamatojumu nodomātam pieteikumam uz Savienības pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju
  vai tās atjaunošanu
  , tie Iestādei nekavējoties paziņo šā pētījuma priekšmetu. Reģistru pārzina Iestāde. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ar šo iedibina Savienības Pētījumu reģistru, kas aptvers pētījumus, kurus uzņēmēji pasūtījuši, lai
  iegūtu
  pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju. Tiklīdz uzņēmēji pasūta kādu pētījumu, lai iegūtu pamatojumu nodomātam pieteikumam uz Savienības pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju, tie Iestādei nekavējoties paziņo šā pētījuma priekšmetu. Reģistru pārzina Iestāde.

1.   Ar šo iedibina Savienības Pētījumu reģistru, kas aptvers pētījumus, kurus uzņēmēji pasūtījuši, lai
  mēģinātu iegūt
  pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju
  vai atjaunotu to
  . Tiklīdz uzņēmēji
  Savienībā vai ārpus tās
  pasūta kādu pētījumu, lai iegūtu pamatojumu nodomātam pieteikumam uz Savienības pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju
  vai tās atjaunošanu
  , tie Iestādei nekavējoties paziņo šā pētījuma priekšmetu. Reģistru pārzina Iestāde.

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

32.b pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Veicot pasūtītos pētījumus, ņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/63/ES

   (1a)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Veicot pasūtītos pētījumus, ņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/63/ES

   (1a)

  .

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

32.b pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punktā noteiktais paziņošanas pienākums attiecas arī uz
  Savienības laboratorijām
  , kas veic šos pētījumus. | 2.   Šā panta 1. punktā noteiktais paziņošanas pienākums attiecas arī uz
  ikvienu institūciju
  , kas veic šos pētījumus
  , tostarp laboratorijām, institūtiem un universitātēm
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šā panta 1. punktā noteiktais paziņošanas pienākums attiecas arī uz
  Savienības laboratorijām
  , kas veic šos pētījumus.

2.   Šā panta 1. punktā noteiktais paziņošanas pienākums attiecas arī uz
  ikvienu institūciju
  , kas veic šos pētījumus
  , tostarp laboratorijām, institūtiem un universitātēm
  .

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

32.b pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dati, kas iegūti pasūtīta, bet nereģistrēta testa rezultātā, riska novērtēšanā netiek izmantoti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Dati, kas iegūti pasūtīta, bet nereģistrēta testa rezultātā, riska novērtēšanā netiek izmantoti.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

32.b pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Priekšmetu neapstiprina, ja vien netiek iesniegti visi dati no visiem reģistrētajiem pētījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Priekšmetu neapstiprina, ja vien netiek iesniegti visi dati no visiem reģistrētajiem pētījumiem.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

32.b pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ja Iestāde pieprasa un saņem papildu datus no pieteikuma iesniedzēja, šie attiecīgi marķētie dati arī tiek pievienoti Savienības reģistram un darīti pieejami sabiedrībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Ja Iestāde pieprasa un saņem papildu datus no pieteikuma iesniedzēja, šie attiecīgi marķētie dati arī tiek pievienoti Savienības reģistram un darīti pieejami sabiedrībai.

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

32.b pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Komisija saskaņā ar 57.a pantu pieņem deleģētos aktus, ar kuriem papildina šo regulu, nosakot sodus par paziņošanas pienākuma pārkāpumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Komisija saskaņā ar 57.a pantu pieņem deleģētos aktus, ar kuriem papildina šo regulu, nosakot sodus par paziņošanas pienākuma pārkāpumiem.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

32.b pants – 4.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.b
     
  Šo pantu nepiemēro pētījumiem, kas pasūtīti līdz ... [šīs grozītās regulas spēkā stāšanās diena]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.b
     
  Šo pantu nepiemēro pētījumiem, kas pasūtīti līdz ... [šīs grozītās regulas spēkā stāšanās diena].

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

32.c pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja Savienības pārtikas aprites tiesību akti paredz iespēju atļauju atjaunināt, potenciālais atjaunināšanas pieteikuma iesniedzējs Iestādei paziņo, kādus pētījumus paredzējis šai nolūkā izdarīt. Saņēmusi šādu paziņojumu, Iestāde par atjaunināšanas vajadzībām paredzētajiem pētījumiem sāk apspriesties ar ieinteresētajām personām un plašāku sabiedrību, kā arī, ņemot vērā saņemtos komentārus, konsultē par nodomātā atjaunināšanas pieteikuma saturu. Iestādes sniegtās konsultācijas neietekmē to, kā zinātnes ekspertu grupas vēlāk novērtē pieteikumus uz atļaujas atjaunināšanu, un attiecībā uz šo novērtēšanu nenozīmē nekādas saistības. | 1.   Ja Savienības pārtikas aprites tiesību akti paredz iespēju atļauju atjaunināt, potenciālais atjaunināšanas pieteikuma iesniedzējs Iestādei paziņo, kādus pētījumus paredzējis šai nolūkā izdarīt. Saņēmusi šādu paziņojumu, Iestāde par atjaunināšanas vajadzībām paredzētajiem pētījumiem sāk apspriesties ar ieinteresētajām personām un plašāku sabiedrību, kā arī, ņemot vērā saņemtos komentārus,
  kuriem ir nozīme paredzētās atļaujas atjaunināšanas riska novērtēšanai,
  konsultē par nodomātā atjaunināšanas pieteikuma saturu. Iestādes sniegtās konsultācijas neietekmē to, kā zinātnes ekspertu grupas vēlāk novērtē pieteikumus uz atļaujas atjaunināšanu, un attiecībā uz šo novērtēšanu nenozīmē nekādas saistības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja Savienības pārtikas aprites tiesību akti paredz iespēju atļauju atjaunināt, potenciālais atjaunināšanas pieteikuma iesniedzējs Iestādei paziņo, kādus pētījumus paredzējis šai nolūkā izdarīt. Saņēmusi šādu paziņojumu, Iestāde par atjaunināšanas vajadzībām paredzētajiem pētījumiem sāk apspriesties ar ieinteresētajām personām un plašāku sabiedrību, kā arī, ņemot vērā saņemtos komentārus, konsultē par nodomātā atjaunināšanas pieteikuma saturu. Iestādes sniegtās konsultācijas neietekmē to, kā zinātnes ekspertu grupas vēlāk novērtē pieteikumus uz atļaujas atjaunināšanu, un attiecībā uz šo novērtēšanu nenozīmē nekādas saistības.

1.   Ja Savienības pārtikas aprites tiesību akti paredz iespēju atļauju atjaunināt, potenciālais atjaunināšanas pieteikuma iesniedzējs Iestādei paziņo, kādus pētījumus paredzējis šai nolūkā izdarīt. Saņēmusi šādu paziņojumu, Iestāde par atjaunināšanas vajadzībām paredzētajiem pētījumiem sāk apspriesties ar ieinteresētajām personām un plašāku sabiedrību, kā arī, ņemot vērā saņemtos komentārus,
  kuriem ir nozīme paredzētās atļaujas atjaunināšanas riska novērtēšanai,
  konsultē par nodomātā atjaunināšanas pieteikuma saturu. Iestādes sniegtās konsultācijas neietekmē to, kā zinātnes ekspertu grupas vēlāk novērtē pieteikumus uz atļaujas atjaunināšanu, un attiecībā uz šo novērtēšanu nenozīmē nekādas saistības.

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

32.c pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pēc tam, kad pētījumus, kas pamato atļaujas pieteikumus, Iestāde saskaņā ar 38. un 39. līdz 39.f pantu ir publiskojusi, tā par šiem pētījumiem apspriežas ar ieinteresētajām personām un plašāku sabiedrību, lai apzinātu, vai par atļaujas pieteikuma priekšmetu nav pieejami vēl citi būtiski zinātniski dati vai pētījumi. Šī norma neattiecas uz to, kā pieteikuma iesniedzēji riska novērtēšanas gaitā iesniedz papildu informāciju. | 2.   Pēc tam, kad pētījumus, kas pamato atļaujas pieteikumus, Iestāde saskaņā ar 38. un 39. līdz 39.f pantu ir publiskojusi, tā
  divu mēnešu laikā
  par šiem pētījumiem apspriežas ar ieinteresētajām personām un plašāku sabiedrību, lai apzinātu, vai par atļaujas pieteikuma priekšmetu nav pieejami vēl citi būtiski zinātniski dati vai pētījumi
  , kuri ir pamatoti uz neatkarīgu salīdzinošu pētījumu literatūru vai veikti saskaņā ar starptautiskām pamatnostādnēm un Labu laboratoriju praksi, un neskar Iestādes pašas pienākumus saskaņā ar 33. pantu
  . Šī norma neattiecas uz to, kā pieteikuma iesniedzēji riska novērtēšanas gaitā iesniedz papildu informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pēc tam, kad pētījumus, kas pamato atļaujas pieteikumus, Iestāde saskaņā ar 38. un 39. līdz 39.f pantu ir publiskojusi, tā par šiem pētījumiem apspriežas ar ieinteresētajām personām un plašāku sabiedrību, lai apzinātu, vai par atļaujas pieteikuma priekšmetu nav pieejami vēl citi būtiski zinātniski dati vai pētījumi. Šī norma neattiecas uz to, kā pieteikuma iesniedzēji riska novērtēšanas gaitā iesniedz papildu informāciju.

2.   Pēc tam, kad pētījumus, kas pamato atļaujas pieteikumus, Iestāde saskaņā ar 38. un 39. līdz 39.f pantu ir publiskojusi, tā
  divu mēnešu laikā
  par šiem pētījumiem apspriežas ar ieinteresētajām personām un plašāku sabiedrību, lai apzinātu, vai par atļaujas pieteikuma priekšmetu nav pieejami vēl citi būtiski zinātniski dati vai pētījumi
  , kuri ir pamatoti uz neatkarīgu salīdzinošu pētījumu literatūru vai veikti saskaņā ar starptautiskām pamatnostādnēm un Labu laboratoriju praksi, un neskar Iestādes pašas pienākumus saskaņā ar 33. pantu
  . Šī norma neattiecas uz to, kā pieteikuma iesniedzēji riska novērtēšanas gaitā iesniedz papildu informāciju.

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

32.d pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisijas eksperti izdara kontroles,
  arī
  revīzijas, lai pārliecinātos, ka testēšanas infrastruktūra atbilst attiecīgajiem standartiem, saskaņā ar kuriem jāveic testi un pētījumi, kas Iestādei tiek iesniegti kopā ar pieteikumu uz Savienības pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju. Šīs kontroles organizē sadarbībā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm. | Komisijas
  Veselības un pārtikas jomas revīziju un analīžu direktorāta
  eksperti izdara kontroles,
  tostarp
  revīzijas, lai pārliecinātos, ka testēšanas infrastruktūra
  Savienībā un trešās valstīs
  atbilst attiecīgajiem standartiem, saskaņā ar kuriem jāveic testi un pētījumi, kas Iestādei tiek iesniegti kopā ar pieteikumu uz Savienības pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju. Šīs kontroles organizē sadarbībā ar dalībvalstu
  vai attiecīgo trešo valstu
  kompetentajām iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisijas eksperti izdara kontroles,
  arī
  revīzijas, lai pārliecinātos, ka testēšanas infrastruktūra atbilst attiecīgajiem standartiem, saskaņā ar kuriem jāveic testi un pētījumi, kas Iestādei tiek iesniegti kopā ar pieteikumu uz Savienības pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju. Šīs kontroles organizē sadarbībā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

arī

Komisijas
  Veselības un pārtikas jomas revīziju un analīžu direktorāta
  eksperti izdara kontroles,
  tostarp
  revīzijas, lai pārliecinātos, ka testēšanas infrastruktūra
  Savienībā un trešās valstīs
  atbilst attiecīgajiem standartiem, saskaņā ar kuriem jāveic testi un pētījumi, kas Iestādei tiek iesniegti kopā ar pieteikumu uz Savienības pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju. Šīs kontroles organizē sadarbībā ar dalībvalstu
  vai attiecīgo trešo valstu
  kompetentajām iestādēm.

Veselības un pārtikas jomas revīziju un analīžu direktorāta

tostarp

Savienībā un trešās valstīs

vai attiecīgo trešo valstu

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1.pants – 1. daļa – 4. punkts

1.pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

32.e pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Neskarot pārtikas aprites tiesību aktos paredzētas atļaujas pieprasītāju pienākumu pierādīt atļauju sistēmai iesniegta priekšmeta drošumu,
  Komisija ārkārtas apstākļos
  var pieprasīt, lai Iestāde pasūta zinātniskus pētījumus, kuru uzdevums ir verificēt riska novērtēšanā izmantotos datus. Pasūtīto pētījumu tvērums var būt arī plašāks nekā verificējamie dati. | Neskarot pārtikas aprites tiesību aktos paredzētas atļaujas pieprasītāju pienākumu pierādīt atļauju sistēmai iesniegta priekšmeta drošumu,
  atšķirīgu zinātnisku konstatējumu gadījumos Komisija
  var pieprasīt, lai Iestāde pasūta zinātniskus pētījumus, kuru uzdevums ir verificēt riska novērtēšanā izmantotos datus. Pasūtīto pētījumu tvērums
  riska novērtēšanas procesā
  var būt arī plašāks nekā verificējamie dati.
  Verifikācijas pētījumus finansē no pieteikuma iesniedzēju iemaksām kopējā fondā. Komisija saskaņā ar 57.a pantu pieņem deleģētos aktus nolūkā noteikt šāda fonda darbības kārtību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Neskarot pārtikas aprites tiesību aktos paredzētas atļaujas pieprasītāju pienākumu pierādīt atļauju sistēmai iesniegta priekšmeta drošumu,
  Komisija ārkārtas apstākļos
  var pieprasīt, lai Iestāde pasūta zinātniskus pētījumus, kuru uzdevums ir verificēt riska novērtēšanā izmantotos datus. Pasūtīto pētījumu tvērums var būt arī plašāks nekā verificējamie dati.

Komisija ārkārtas apstākļos

Neskarot pārtikas aprites tiesību aktos paredzētas atļaujas pieprasītāju pienākumu pierādīt atļauju sistēmai iesniegta priekšmeta drošumu,
  atšķirīgu zinātnisku konstatējumu gadījumos Komisija
  var pieprasīt, lai Iestāde pasūta zinātniskus pētījumus, kuru uzdevums ir verificēt riska novērtēšanā izmantotos datus. Pasūtīto pētījumu tvērums
  riska novērtēšanas procesā
  var būt arī plašāks nekā verificējamie dati.
  Verifikācijas pētījumus finansē no pieteikuma iesniedzēju iemaksām kopējā fondā. Komisija saskaņā ar 57.a pantu pieņem deleģētos aktus nolūkā noteikt šāda fonda darbības kārtību.

atšķirīgu zinātnisku konstatējumu gadījumos Komisija

riska novērtēšanas procesā

Verifikācijas pētījumus finansē no pieteikuma iesniedzēju iemaksām kopējā fondā. Komisija saskaņā ar 57.a pantu pieņem deleģētos aktus nolūkā noteikt šāda fonda darbības kārtību.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

32.e pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Veicot pasūtītos pētījumus, ņem vērā Direktīvu 2010/63/ES. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Veicot pasūtītos pētījumus, ņem vērā Direktīvu 2010/63/ES.

Veicot pasūtītos pētījumus, ņem vērā Direktīvu 2010/63/ES.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 178/2002

33. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Regulas 33. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:










  “(da) | kombinētā un kumulatīvā ietekme.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4a)
     
  Regulas 33. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“(da)

kombinētā un kumulatīvā ietekme.”

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

38. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Iestāde darbojas augstā pārredzamības līmenī. Jo īpaši tā bez kavēšanās publisko: | 1.   Iestāde darbojas augstā pārredzamības līmenī
  saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1367/2006 un neskarot Regulu (EK) Nr. 1049/2001
  . Jo īpaši tā bez kavēšanās publisko: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Iestāde darbojas augstā pārredzamības līmenī. Jo īpaši tā bez kavēšanās publisko:

1.   Iestāde darbojas augstā pārredzamības līmenī
  saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1367/2006 un neskarot Regulu (EK) Nr. 1049/2001
  . Jo īpaši tā bez kavēšanās publisko:

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

38. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | zinātniskās komitejas, zinātnes ekspertu grupu un to darba grupu darba kārtības un protokolus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

zinātniskās komitejas, zinātnes ekspertu grupu un to darba grupu darba kārtības un protokolus;

| (a) | valdes, konsultatīvās komitejas,
  zinātniskās komitejas, zinātnes ekspertu grupu un to darba grupu darba kārtības
  , dalībnieku sarakstus
  un protokolus; |
| --- | --- |

(a)

valdes, konsultatīvās komitejas,
  zinātniskās komitejas, zinātnes ekspertu grupu un to darba grupu darba kārtības
  , dalībnieku sarakstus
  un protokolus;

valdes, konsultatīvās komitejas,

, dalībnieku sarakstus

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

38. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ņemot vērā 39. līdz 39.f pantā paredzēto konfidenciālas informācijas un personas datu aizsardzību, — zinātniskus datus, pētījumus un citu informāciju, kas pamato pieteikumus uz Savienības pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju, arī pieteikuma iesniedzēja iesniegtu papildu informāciju, kā arī citus zinātniskus datus un informāciju, kas pamato Eiropas Parlamenta, Komisijas un dalībvalstu pieprasījumus pēc zinātniska devuma, arī jebkādus zinātniskus atzinumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

ņemot vērā 39. līdz 39.f pantā paredzēto konfidenciālas informācijas un personas datu aizsardzību, — zinātniskus datus, pētījumus un citu informāciju, kas pamato pieteikumus uz Savienības pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju, arī pieteikuma iesniedzēja iesniegtu papildu informāciju, kā arī citus zinātniskus datus un informāciju, kas pamato Eiropas Parlamenta, Komisijas un dalībvalstu pieprasījumus pēc zinātniska devuma, arī jebkādus zinātniskus atzinumus;

| (c) | ņemot vērā 39. līdz 39.f pantā
  noteiktos īpaši svarīgu sabiedrības interešu gadījumus saistībā ar nodošanu atklātībai un tur
  paredzēto konfidenciālas informācijas un personas datu aizsardzību, — zinātniskus datus, pētījumus un citu informāciju, kas pamato pieteikumus uz Savienības pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju, arī pieteikuma iesniedzēja iesniegtu papildu informāciju, kā arī citus zinātniskus datus un informāciju, kas pamato Eiropas Parlamenta, Komisijas un dalībvalstu pieprasījumus pēc zinātniska devuma, arī jebkādus zinātniskus atzinumus; |
| --- | --- |

(c)

ņemot vērā 39. līdz 39.f pantā
  noteiktos īpaši svarīgu sabiedrības interešu gadījumus saistībā ar nodošanu atklātībai un tur
  paredzēto konfidenciālas informācijas un personas datu aizsardzību, — zinātniskus datus, pētījumus un citu informāciju, kas pamato pieteikumus uz Savienības pārtikas aprites tiesību aktos paredzētu atļauju, arī pieteikuma iesniedzēja iesniegtu papildu informāciju, kā arī citus zinātniskus datus un informāciju, kas pamato Eiropas Parlamenta, Komisijas un dalībvalstu pieprasījumus pēc zinātniska devuma, arī jebkādus zinātniskus atzinumus;

noteiktos īpaši svarīgu sabiedrības interešu gadījumus saistībā ar nodošanu atklātībai un tur

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

38. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | informāciju, kas ir pamatā tās zinātniskajam devumam, arī zinātniskos atzinumus, ņemot vērā konfidenciālu datu un personas datu aizsardzību, kas
  paredzēta
  39. līdz 39.f pantā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

informāciju, kas ir pamatā tās zinātniskajam devumam, arī zinātniskos atzinumus, ņemot vērā konfidenciālu datu un personas datu aizsardzību, kas
  paredzēta
  39. līdz 39.f pantā;

paredzēta

| (d) | informāciju, kas ir pamatā tās zinātniskajam devumam, arī zinātniskos atzinumus, ņemot vērā
  īpaši svarīgu sabiedrības interešu gadījumus un
  konfidenciālu datu un personas datu aizsardzību, kā
  paredzēts
  39. līdz 39.f pantā; |
| --- | --- |

(d)

informāciju, kas ir pamatā tās zinātniskajam devumam, arī zinātniskos atzinumus, ņemot vērā
  īpaši svarīgu sabiedrības interešu gadījumus un
  konfidenciālu datu un personas datu aizsardzību, kā
  paredzēts
  39. līdz 39.f pantā;

īpaši svarīgu sabiedrības interešu gadījumus un

paredzēts

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

38. pants – 1. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ha) | informāciju par pieteikuma iesniedzēja vārdu un pieteikuma nosaukumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ha)

(ha)

informāciju par pieteikuma iesniedzēja vārdu un pieteikuma nosaukumu;

informāciju par pieteikuma iesniedzēja vārdu un pieteikuma nosaukumu;

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

38. pants – 1. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | konsultācijas
  , ko Iestāde potenciāliem pieteikuma iesniedzējiem uz 32.a un 32.c panta pamata sniegusi pirmsiesniegšanas fāzē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

konsultācijas
  , ko Iestāde potenciāliem pieteikuma iesniedzējiem uz 32.a un 32.c panta pamata sniegusi pirmsiesniegšanas fāzē.

konsultācijas

| (i) | vispārīgās konsultācijas
  , ko Iestāde potenciāliem pieteikuma iesniedzējiem uz 32.a un 32.c panta pamata sniegusi pirmsiesniegšanas fāzē. |
| --- | --- |

(i)

vispārīgās konsultācijas
  , ko Iestāde potenciāliem pieteikuma iesniedzējiem uz 32.a un 32.c panta pamata sniegusi pirmsiesniegšanas fāzē.

vispārīgās konsultācijas

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

38. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pirmajā daļā minētos elementus publisko tam atvēlētā Iestādes tīmekļvietnes daļā. Minētā daļa ir publiski pieejama un viegli piekļūstama. Attiecīgie elementi ir pieejami lejupielādei, drukāšanai un meklēšanai elektroniskā formā. | Pirmajā daļā minētos elementus publisko tam atvēlētā Iestādes tīmekļvietnes daļā. Minētā daļa ir publiski pieejama un viegli piekļūstama
  ar skaidrām saistībām, kuras elektroniski reģistrē tie, kas tai piekļūst, un uz šādi piekļuvi un pieejamību attiecas pasākumi un sodi, kas ir efektīvi, samērīgi un novērš jebkādu komerciālu izmantošanu
  . Attiecīgie elementi ir pieejami lejupielādei, drukāšanai
  ar ūdenszīmi izsekošanai
  un meklēšanai elektroniskā formā
  , kas ir mašīnlasāmā formātā. Minētie pasākumi koncentrējas uz dokumentu komerciālu izmantošanu un to iesniegšanu. Šādus pasākumus izstrādā tā, lai efektīvi aizsargātu pirmajā daļā minētos elementus pret komerciālu izmantošanu gan Savienībā, gan trešās valstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pirmajā daļā minētos elementus publisko tam atvēlētā Iestādes tīmekļvietnes daļā. Minētā daļa ir publiski pieejama un viegli piekļūstama. Attiecīgie elementi ir pieejami lejupielādei, drukāšanai un meklēšanai elektroniskā formā.

Pirmajā daļā minētos elementus publisko tam atvēlētā Iestādes tīmekļvietnes daļā. Minētā daļa ir publiski pieejama un viegli piekļūstama
  ar skaidrām saistībām, kuras elektroniski reģistrē tie, kas tai piekļūst, un uz šādi piekļuvi un pieejamību attiecas pasākumi un sodi, kas ir efektīvi, samērīgi un novērš jebkādu komerciālu izmantošanu
  . Attiecīgie elementi ir pieejami lejupielādei, drukāšanai
  ar ūdenszīmi izsekošanai
  un meklēšanai elektroniskā formā
  , kas ir mašīnlasāmā formātā. Minētie pasākumi koncentrējas uz dokumentu komerciālu izmantošanu un to iesniegšanu. Šādus pasākumus izstrādā tā, lai efektīvi aizsargātu pirmajā daļā minētos elementus pret komerciālu izmantošanu gan Savienībā, gan trešās valstīs.

ar skaidrām saistībām, kuras elektroniski reģistrē tie, kas tai piekļūst, un uz šādi piekļuvi un pieejamību attiecas pasākumi un sodi, kas ir efektīvi, samērīgi un novērš jebkādu komerciālu izmantošanu

ar ūdenszīmi izsekošanai

, kas ir mašīnlasāmā formātā. Minētie pasākumi koncentrējas uz dokumentu komerciālu izmantošanu un to iesniegšanu. Šādus pasākumus izstrādā tā, lai efektīvi aizsargātu pirmajā daļā minētos elementus pret komerciālu izmantošanu gan Savienībā, gan trešās valstīs.

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

38. pants – 1.a punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.a   1. punkta c) apakšpunktā minēto informāciju nodod atklātībai, neskarot: | 1.a   1. punkta c)
  , d) un i)
  apakšpunktā minēto informāciju nodod atklātībai, neskarot: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a   1. punkta c) apakšpunktā minēto informāciju nodod atklātībai, neskarot:

1.a   1. punkta c)
  , d) un i)
  apakšpunktā minēto informāciju nodod atklātībai, neskarot:

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

38. pants – 1.a punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nevienas intelektuālā īpašuma tiesības, kādas var būt uz dokumentiem vai to saturu, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

(a)

nevienas intelektuālā īpašuma tiesības, kādas var būt uz dokumentiem vai to saturu, un

nevienas intelektuālā īpašuma tiesības, kādas var būt uz dokumentiem vai to saturu, un

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1.pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

1.pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

38. pants – 1.a punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   punkta c) apakšpunktā minētās informācijas nodošanu atklātībai neuzskata par tiešu vai netiešu atļauju vai licenci attiecīgos datus, informāciju un to saturu lietot, reproducēt vai citādi izmantot, un
  Eiropas
  Savienība neatbild par to, kā šādu informāciju izmanto trešās personas. | 1.   punkta c) apakšpunktā minētās informācijas nodošanu atklātībai neuzskata par tiešu vai netiešu atļauju vai licenci attiecīgos datus, informāciju un to saturu
  komerciāli
  lietot, reproducēt vai citādi izmantot
  komerciālos nolūkos. Lai nepieļautu šaubas
  ,
  publiskoto informāciju var izmantot publiskai
  un
  akadēmiskai rezultātu kontrolei, tostarp lai labāk izprastu iespējamu negatīvu ietekmi uz veselību un vidi, un
  Savienība neatbild par to, kā šādu informāciju izmanto trešās personas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   punkta c) apakšpunktā minētās informācijas nodošanu atklātībai neuzskata par tiešu vai netiešu atļauju vai licenci attiecīgos datus, informāciju un to saturu lietot, reproducēt vai citādi izmantot, un
  Eiropas
  Savienība neatbild par to, kā šādu informāciju izmanto trešās personas.

1.   punkta c) apakšpunktā minētās informācijas nodošanu atklātībai neuzskata par tiešu vai netiešu atļauju vai licenci attiecīgos datus, informāciju un to saturu
  komerciāli
  lietot, reproducēt vai citādi izmantot
  komerciālos nolūkos. Lai nepieļautu šaubas
  ,
  publiskoto informāciju var izmantot publiskai
  un
  akadēmiskai rezultātu kontrolei, tostarp lai labāk izprastu iespējamu negatīvu ietekmi uz veselību un vidi, un
  Savienība neatbild par to, kā šādu informāciju izmanto trešās personas.

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 178/2002

38. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | pievieno šādu 3.a punktu:





  “3.a
     
  Šis pants neskar Direktīvu 2003/4/EK, Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un Regulu (EK) Nr. 1367/2006.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

pievieno šādu 3.a punktu:

pievieno šādu 3.a punktu:

“3.a
     
  Šis pants neskar Direktīvu 2003/4/EK, Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un Regulu (EK) Nr. 1367/2006.”

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Atkāpjoties no 38. panta, Iestāde nepublisko informāciju, kuru tai
  saskaņā ar
  šā panta
  nosacījumiem
  lūgts apstrādāt kā konfidenciālu. | 1.   Atkāpjoties no 38. panta
  un neskarot Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un Direktīvu 2003/4/EK, kā arī vispārējo principu, ka sabiedrības veselības intereses vienmēr ir svarīgākas par privātām interesēm
  , Iestāde nepublisko informāciju, kuru tai
  , piemērojot
  šā panta
  nosacījumus,
  lūgts apstrādāt kā konfidenciālu
  un kurai ir piešķirts konfidenciāls statuss
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Atkāpjoties no 38. panta, Iestāde nepublisko informāciju, kuru tai
  saskaņā ar
  šā panta
  nosacījumiem
  lūgts apstrādāt kā konfidenciālu.

1.   Atkāpjoties no 38. panta
  un neskarot Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un Direktīvu 2003/4/EK, kā arī vispārējo principu, ka sabiedrības veselības intereses vienmēr ir svarīgākas par privātām interesēm
  , Iestāde nepublisko informāciju, kuru tai
  , piemērojot
  šā panta
  nosacījumus,
  lūgts apstrādāt kā konfidenciālu
  un kurai ir piešķirts konfidenciāls statuss
  .

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39. pants – 2. punkts – 1. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | metode un citas, ar šo metodi saistītas tehniskas un rūpnieciskas specifikācijas, ko izmanto, lai ražotu vai iegūtu zinātniska devuma — arī zinātniska atzinuma — iegūšanai iesniegtā pieprasījuma priekšmetu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)

metode un citas, ar šo metodi saistītas tehniskas un rūpnieciskas specifikācijas, ko izmanto, lai ražotu vai iegūtu zinātniska devuma — arī zinātniska atzinuma — iegūšanai iesniegtā pieprasījuma priekšmetu;

| (1) | metode un citas, ar šo metodi saistītas tehniskas un rūpnieciskas specifikācijas, ko izmanto, lai ražotu vai iegūtu zinātniska devuma — arī zinātniska atzinuma — iegūšanai iesniegtā pieprasījuma priekšmetu
  , izņemot gadījumus, kad tas ir svarīgi, lai izprastu iespējamo ietekmi uz veselību un vidi, un ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka šāda metode nesatur informāciju par emisijām vidē un par ietekmi uz veselību un vidi
  ; |
| --- | --- |

(1)

metode un citas, ar šo metodi saistītas tehniskas un rūpnieciskas specifikācijas, ko izmanto, lai ražotu vai iegūtu zinātniska devuma — arī zinātniska atzinuma — iegūšanai iesniegtā pieprasījuma priekšmetu
  , izņemot gadījumus, kad tas ir svarīgi, lai izprastu iespējamo ietekmi uz veselību un vidi, un ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka šāda metode nesatur informāciju par emisijām vidē un par ietekmi uz veselību un vidi
  ;

, izņemot gadījumus, kad tas ir svarīgi, lai izprastu iespējamo ietekmi uz veselību un vidi, un ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka šāda metode nesatur informāciju par emisijām vidē un par ietekmi uz veselību un vidi

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39. pants – 2. punkts – 3. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | komercinformācija, kas atklāj pieteikuma iesniedzēja avotus, tirgus daļas vai uzņēmējdarbības stratēģiju;
  un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)

komercinformācija, kas atklāj pieteikuma iesniedzēja avotus, tirgus daļas vai uzņēmējdarbības stratēģiju;
  un

un

| (3) | komercinformācija, kas atklāj pieteikuma iesniedzēja avotus,
  inovatīvas idejas attiecībā uz produktu/vielu,
  tirgus daļas vai uzņēmējdarbības stratēģiju; |
| --- | --- |

(3)

komercinformācija, kas atklāj pieteikuma iesniedzēja avotus,
  inovatīvas idejas attiecībā uz produktu/vielu,
  tirgus daļas vai uzņēmējdarbības stratēģiju;

inovatīvas idejas attiecībā uz produktu/vielu,

(Šis grozījums attiecas uz visu tekstu. Tā pieņemšanas gadījumā vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā.)

(Šis grozījums attiecas uz visu tekstu. Tā pieņemšanas gadījumā vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā.)

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39. pants – 2. punkts – 4. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | zinātniska devuma — arī zinātniska atzinuma — pieprasījuma priekšmeta kvantitatīvais sastāvs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

zinātniska devuma — arī zinātniska atzinuma — pieprasījuma priekšmeta kvantitatīvais sastāvs.

| (4) | zinātniska devuma — arī zinātniska atzinuma — pieprasījuma priekšmeta kvantitatīvais sastāvs
  , izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams, lai izprastu potenciālo ietekmi uz veselību un vidi
  . |
| --- | --- |

(4)

zinātniska devuma — arī zinātniska atzinuma — pieprasījuma priekšmeta kvantitatīvais sastāvs
  , izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams, lai izprastu potenciālo ietekmi uz veselību un vidi
  .

, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams, lai izprastu potenciālo ietekmi uz veselību un vidi

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | un 3. punktā minēto informāciju, ko Iestāde atklātībai var nodot, ja nepieciešams steidzami rīkoties sabiedrības veselības, dzīvnieku veselības vai vides aizsargāšanā, piemēram, ārkārtas situācijās;
  un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

un 3. punktā minēto informāciju, ko Iestāde atklātībai var nodot, ja nepieciešams steidzami rīkoties sabiedrības veselības, dzīvnieku veselības vai vides aizsargāšanā, piemēram, ārkārtas situācijās;
  un

un

| (a) | un 3. punktā minēto informāciju, ko Iestāde atklātībai var nodot, ja nepieciešams steidzami rīkoties sabiedrības veselības, dzīvnieku veselības vai vides aizsargāšanā, piemēram, ārkārtas situācijās;
  vai |
| --- | --- |

(a)

un 3. punktā minēto informāciju, ko Iestāde atklātībai var nodot, ja nepieciešams steidzami rīkoties sabiedrības veselības, dzīvnieku veselības vai vides aizsargāšanā, piemēram, ārkārtas situācijās;
  vai

vai

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | informāciju, kas ietilpst Iestādes zinātniskā devuma — arī zinātnisko atzinumu — secinājumos un
  attiecas
  uz
  paredzamu ietekmi uz
  veselību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

informāciju, kas ietilpst Iestādes zinātniskā devuma — arī zinātnisko atzinumu — secinājumos un
  attiecas
  uz
  paredzamu ietekmi uz
  veselību.

attiecas

paredzamu ietekmi uz

| (b) | informāciju, kas ietilpst Iestādes zinātniskā devuma — arī zinātnisko atzinumu — secinājumos
  , kuros norādīti iespējamas ietekmes
  un
  apdraudējumu riski attiecībā
  uz
  sabiedrības un dzīvnieku
  veselību
  vai vidi
  . |
| --- | --- |

(b)

informāciju, kas ietilpst Iestādes zinātniskā devuma — arī zinātnisko atzinumu — secinājumos
  , kuros norādīti iespējamas ietekmes
  un
  apdraudējumu riski attiecībā
  uz
  sabiedrības un dzīvnieku
  veselību
  vai vidi
  .

, kuros norādīti iespējamas ietekmes

apdraudējumu riski attiecībā

sabiedrības un dzīvnieku

vai vidi

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39. pants – 4. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | pastāv īpaši svarīgas sabiedrības intereses attiecībā uz to publiskošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

pastāv īpaši svarīgas sabiedrības intereses attiecībā uz to publiskošanu.

pastāv īpaši svarīgas sabiedrības intereses attiecībā uz to publiskošanu.

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39. pants – 4. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | jebkura informācija, attiecībā uz kuras publiskošanu pastāv īpašas sabiedrības intereses saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 1367/2006 6. pantu, jo īpaši, ja informācija attiecas uz emisijām vidē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bb)

(bb)

jebkura informācija, attiecībā uz kuras publiskošanu pastāv īpašas sabiedrības intereses saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 1367/2006 6. pantu, jo īpaši, ja informācija attiecas uz emisijām vidē.

jebkura informācija, attiecībā uz kuras publiskošanu pastāv īpašas sabiedrības intereses saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 1367/2006 6. pantu, jo īpaši, ja informācija attiecas uz emisijām vidē.

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Šis pants neskar Direktīvu 2003/4/EK un Regula (EK) Nr. 1049/2001 un Regula (EK) Nr. 1367/2006. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4a.
     
  Šis pants neskar Direktīvu 2003/4/EK un Regula (EK) Nr. 1049/2001 un Regula (EK) Nr. 1367/2006.

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz pieprasījumu ievērot konfidencialitāti, tas informāciju 39.f pantam atbilstošā standartizētā datu formātā, ja tāds ir, iesniedz konfidenciālā un nekonfidenciālā redakcijā.
  Nekonfidenciālā redakcija nesatur
  informāciju, kuru pieteikuma iesniedzējs saskaņā ar 39. panta 2. un 3. punktu
  uzskata par konfidenciālu
  . Konfidenciālā redakcija satur visu iesniegto informāciju, arī informāciju, ko pieteikuma iesniedzējs uzskata par konfidenciālu. Konfidenciālajā redakcijā informācija, kuru pieprasīts apstrādāt kā konfidenciālu, ir skaidri marķēta. Pieteikuma iesniedzējs skaidri norāda, uz
  kāda
  pamata viņš dažādiem informācijas elementiem pieprasa konfidencialitāti. | 2.   Ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz pieprasījumu ievērot konfidencialitāti, tas informāciju 39.f pantam atbilstošā standartizētā datu formātā, ja tāds ir, iesniedz konfidenciālā un nekonfidenciālā redakcijā.
  Nekonfidenciālajā redakcijā
  informāciju, kuru pieteikuma iesniedzējs
  ir lūdzis apstrādāt kā konfidenciālu
  saskaņā ar 39. panta 2. un 3. punktu
  , aizklāj ar melnu marķējumu
  . Konfidenciālā redakcija satur visu iesniegto informāciju, arī informāciju, ko pieteikuma iesniedzējs uzskata par konfidenciālu. Konfidenciālajā redakcijā informācija, kuru pieprasīts apstrādāt kā konfidenciālu, ir skaidri marķēta. Pieteikuma iesniedzējs skaidri norāda
  pārbaudāmu pamatojumu un pierādījumus
  , uz
  kā
  pamata viņš dažādiem informācijas elementiem pieprasa konfidencialitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz pieprasījumu ievērot konfidencialitāti, tas informāciju 39.f pantam atbilstošā standartizētā datu formātā, ja tāds ir, iesniedz konfidenciālā un nekonfidenciālā redakcijā.
  Nekonfidenciālā redakcija nesatur
  informāciju, kuru pieteikuma iesniedzējs saskaņā ar 39. panta 2. un 3. punktu
  uzskata par konfidenciālu
  . Konfidenciālā redakcija satur visu iesniegto informāciju, arī informāciju, ko pieteikuma iesniedzējs uzskata par konfidenciālu. Konfidenciālajā redakcijā informācija, kuru pieprasīts apstrādāt kā konfidenciālu, ir skaidri marķēta. Pieteikuma iesniedzējs skaidri norāda, uz
  kāda
  pamata viņš dažādiem informācijas elementiem pieprasa konfidencialitāti.

2.   Ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz pieprasījumu ievērot konfidencialitāti, tas informāciju 39.f pantam atbilstošā standartizētā datu formātā, ja tāds ir, iesniedz konfidenciālā un nekonfidenciālā redakcijā.
  Nekonfidenciālajā redakcijā
  informāciju, kuru pieteikuma iesniedzējs
  ir lūdzis apstrādāt kā konfidenciālu
  saskaņā ar 39. panta 2. un 3. punktu
  , aizklāj ar melnu marķējumu
  . Konfidenciālā redakcija satur visu iesniegto informāciju, arī informāciju, ko pieteikuma iesniedzējs uzskata par konfidenciālu. Konfidenciālajā redakcijā informācija, kuru pieprasīts apstrādāt kā konfidenciālu, ir skaidri marķēta. Pieteikuma iesniedzējs skaidri norāda
  pārbaudāmu pamatojumu un pierādījumus
  , uz
  kā
  pamata viņš dažādiem informācijas elementiem pieprasa konfidencialitāti.

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39.b pants – 1. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pieteikuma iesniedzēja iesniegto nekonfidenciālo redakciju tūlīt
  publisko
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

pieteikuma iesniedzēja iesniegto nekonfidenciālo redakciju tūlīt
  publisko
  ;

publisko

| (a) | pieteikuma iesniedzēja iesniegto
  pieteikuma
  nekonfidenciālo redakciju
  publisko
  tūlīt
  , kad pieteikums ir atzīts par pieņemamu
  ; |
| --- | --- |

(a)

pieteikuma iesniedzēja iesniegto
  pieteikuma
  nekonfidenciālo redakciju
  publisko
  tūlīt
  , kad pieteikums ir atzīts par pieņemamu
  ;

pieteikuma

publisko

, kad pieteikums ir atzīts par pieņemamu

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39.b pants – 1. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | pirms attiecībā uz konfidencialitātes pieprasījumu pieņem oficiālu lēmumu, pieteikuma iesniedzēju rakstiski informē, ka nodomājusi informāciju nodot atklātībai, un paskaidro atklātībai nodošanas iemeslus. Ja pieteikuma iesniedzējs Iestādes
  vērtējumam nepiekrīt
  ,
  divu
  nedēļu laikā no dienas, kad tam paziņota Iestādes nostāja, tas
  var paust savu viedokli vai pieteikumu atsaukt
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

pirms attiecībā uz konfidencialitātes pieprasījumu pieņem oficiālu lēmumu, pieteikuma iesniedzēju rakstiski informē, ka nodomājusi informāciju nodot atklātībai, un paskaidro atklātībai nodošanas iemeslus. Ja pieteikuma iesniedzējs Iestādes
  vērtējumam nepiekrīt
  ,
  divu
  nedēļu laikā no dienas, kad tam paziņota Iestādes nostāja, tas
  var paust savu viedokli vai pieteikumu atsaukt
  ;

vērtējumam nepiekrīt

divu

var paust savu viedokli vai pieteikumu atsaukt

| (c) | pirms attiecībā uz konfidencialitātes pieprasījumu pieņem oficiālu lēmumu, pieteikuma iesniedzēju rakstiski informē, ka nodomājusi informāciju nodot atklātībai, un paskaidro atklātībai nodošanas iemeslus. Ja pieteikuma iesniedzējs
  iebilst pret
  Iestādes
  vērtējumu, tas var 1) paust savu viedokli
  ,
  2) pieteikumu atsaukt vai 3) Iestādes Apelācijas padomei pieprasīt pārskatīšanu četru
  nedēļu laikā no dienas, kad tam paziņota Iestādes nostāja
  . Pieteikuma iesniedzējs var iesniegt Iestādei rakstisku paziņojumu par to, ka tas vēlas pieprasīt atzinuma pārskatīšanu Iestādes Apelācijas padomei. Šajā gadījumā pieteikuma iesniedzējs 60 dienu laikā pēc atzinuma saņemšanas nosūta Iestādei sīki izstrādātu pieprasījuma pamatojumu. Iestāde 60 dienu laikā no pieprasījuma pamatojuma saņemšanas savu atzinumu pārskata; |
| --- | --- |

(c)

pirms attiecībā uz konfidencialitātes pieprasījumu pieņem oficiālu lēmumu, pieteikuma iesniedzēju rakstiski informē, ka nodomājusi informāciju nodot atklātībai, un paskaidro atklātībai nodošanas iemeslus. Ja pieteikuma iesniedzējs
  iebilst pret
  Iestādes
  vērtējumu, tas var 1) paust savu viedokli
  ,
  2) pieteikumu atsaukt vai 3) Iestādes Apelācijas padomei pieprasīt pārskatīšanu četru
  nedēļu laikā no dienas, kad tam paziņota Iestādes nostāja
  . Pieteikuma iesniedzējs var iesniegt Iestādei rakstisku paziņojumu par to, ka tas vēlas pieprasīt atzinuma pārskatīšanu Iestādes Apelācijas padomei. Šajā gadījumā pieteikuma iesniedzējs 60 dienu laikā pēc atzinuma saņemšanas nosūta Iestādei sīki izstrādātu pieprasījuma pamatojumu. Iestāde 60 dienu laikā no pieprasījuma pamatojuma saņemšanas savu atzinumu pārskata;

iebilst pret

vērtējumu, tas var 1) paust savu viedokli

2) pieteikumu atsaukt vai 3) Iestādes Apelācijas padomei pieprasīt pārskatīšanu četru

. Pieteikuma iesniedzējs var iesniegt Iestādei rakstisku paziņojumu par to, ka tas vēlas pieprasīt atzinuma pārskatīšanu Iestādes Apelācijas padomei. Šajā gadījumā pieteikuma iesniedzējs 60 dienu laikā pēc atzinuma saņemšanas nosūta Iestādei sīki izstrādātu pieprasījuma pamatojumu. Iestāde 60 dienu laikā no pieprasījuma pamatojuma saņemšanas savu atzinumu pārskata;

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39.b pants – 1. punkts – 1. daļa – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | desmit
  nedēļu laikā no dienas, kad attiecībā uz atļaujas pieteikumiem saņemts konfidencialitātes pieprasījums, un bez liekas kavēšanās papildu datu un informācijas gadījumā pieņem argumentētu lēmumu par konfidencialitātes pieprasījumu, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja apsvērumus, lēmumu paziņo pieteikuma iesniedzējam un
  attiecīgi
  informē Komisiju un dalībvalstis; un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

desmit
  nedēļu laikā no dienas, kad attiecībā uz atļaujas pieteikumiem saņemts konfidencialitātes pieprasījums, un bez liekas kavēšanās papildu datu un informācijas gadījumā pieņem argumentētu lēmumu par konfidencialitātes pieprasījumu, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja apsvērumus, lēmumu paziņo pieteikuma iesniedzējam un
  attiecīgi
  informē Komisiju un dalībvalstis; un

desmit

attiecīgi

| (d) | astoņu
  nedēļu laikā no dienas, kad attiecībā uz atļaujas pieteikumiem saņemts konfidencialitātes pieprasījums, un bez liekas kavēšanās papildu datu un informācijas gadījumā pieņem argumentētu lēmumu par konfidencialitātes pieprasījumu, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja apsvērumus, lēmumu paziņo pieteikuma iesniedzējam un
  ikvienā gadījumā
  informē Komisiju un dalībvalstis; un |
| --- | --- |

(d)

astoņu
  nedēļu laikā no dienas, kad attiecībā uz atļaujas pieteikumiem saņemts konfidencialitātes pieprasījums, un bez liekas kavēšanās papildu datu un informācijas gadījumā pieņem argumentētu lēmumu par konfidencialitātes pieprasījumu, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja apsvērumus, lēmumu paziņo pieteikuma iesniedzējam un
  ikvienā gadījumā
  informē Komisiju un dalībvalstis; un

astoņu

ikvienā gadījumā

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39.b pants – 1. punkts – 1. daļa – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | ne agrāk kā divas nedēļas pēc tam
  , kad
  Iestādes
  lēmums saskaņā ar
  d) apakšpunktu paziņots pieteikuma iesniedzējam
  ,
  publisko jebkādus papildu datus un informāciju
  ,
  attiecībā uz kuriem konfidencialitātes pieprasījums nav atzīts
  par
  pamatotu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

(e)

ne agrāk kā divas nedēļas pēc tam
  , kad
  Iestādes
  lēmums saskaņā ar
  d) apakšpunktu paziņots pieteikuma iesniedzējam
  ,
  publisko jebkādus papildu datus un informāciju
  ,
  attiecībā uz kuriem konfidencialitātes pieprasījums nav atzīts
  par
  pamatotu
  .

ne agrāk kā divas nedēļas pēc tam

Iestādes

d) apakšpunktu paziņots pieteikuma iesniedzējam

publisko jebkādus papildu datus un informāciju

attiecībā uz kuriem konfidencialitātes pieprasījums nav atzīts

pamatotu

| (e) | nekonfidenciālus datus un informāciju par atļaujas pieteikumu publisko tikai tad
  , kad
  saskaņā ar šo pantu ir pieņemts galīgais
  lēmums
  par konfidencialitātes pieprasījumu un Iestāde ir publiskojusi sava zinātniskā atzinuma projektu
  saskaņā ar
  38. pantu. Ja pieteikuma iesniedzējs atsauc pieteikumu saskaņā ar 39. panta c) punktu
  ,
  jo uzskata, ka Iestādes paredzētā informācijas publiskošana ir pārāk visaptveroša
  ,
  Iestāde, Komisija un dalībvalstis atturas no jebkādas informācijas publicēšanas
  par
  minēto atļaujas pieteikumu
  . |
| --- | --- |

(e)

nekonfidenciālus datus un informāciju par atļaujas pieteikumu publisko tikai tad
  , kad
  saskaņā ar šo pantu ir pieņemts galīgais
  lēmums
  par konfidencialitātes pieprasījumu un Iestāde ir publiskojusi sava zinātniskā atzinuma projektu
  saskaņā ar
  38. pantu. Ja pieteikuma iesniedzējs atsauc pieteikumu saskaņā ar 39. panta c) punktu
  ,
  jo uzskata, ka Iestādes paredzētā informācijas publiskošana ir pārāk visaptveroša
  ,
  Iestāde, Komisija un dalībvalstis atturas no jebkādas informācijas publicēšanas
  par
  minēto atļaujas pieteikumu
  .

nekonfidenciālus datus un informāciju par atļaujas pieteikumu publisko tikai tad

saskaņā ar šo pantu ir pieņemts galīgais

par konfidencialitātes pieprasījumu un Iestāde ir publiskojusi sava zinātniskā atzinuma projektu

38. pantu. Ja pieteikuma iesniedzējs atsauc pieteikumu saskaņā ar 39. panta c) punktu

jo uzskata, ka Iestādes paredzētā informācijas publiskošana ir pārāk visaptveroša

Iestāde, Komisija un dalībvalstis atturas no jebkādas informācijas publicēšanas

minēto atļaujas pieteikumu

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39.b pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Saskaņā ar šo pantu pieņemtie Iestādes lēmumi var tikt skatīti Eiropas Savienības Tiesā atbilstoši Līguma attiecīgi 263
  . un 278
  . panta noteikumiem. | Saskaņā ar šo pantu pieņemtie Iestādes lēmumi var tikt skatīti
  Iestādes Apelācijas padomē, kuru izveido Komisija, pieņemot deleģētos aktus. Šos deleģētos aktus pieņem saskaņā ar šīs Regulas 57.a pantu. Pārsūdzības iesniegšanai saskaņā ar šo punktu ir atliekošs spēks. Pieteikuma iesniedzējs var iesniegt Iestādei rakstisku paziņojumu par to, ka tas vēlas pieprasīt atzinuma pārskatīšanu Iestādes Apelācijas padomei. Šajā gadījumā pieteikuma iesniedzējs 60 dienu laikā pēc atzinuma saņemšanas nosūta Iestādei sīki izstrādātu pieprasījuma pamatojumu. Iestāde 60 dienu laikā no pieprasījuma pamatojuma saņemšanas savu atzinumu pārskata; Ja Iestādes Apelācijas padomes pieņemtais lēmums tiek apstrīdēts, ar pieteikumu var griezties
  Eiropas Savienības Tiesā atbilstoši Līguma attiecīgi 263. panta noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Saskaņā ar šo pantu pieņemtie Iestādes lēmumi var tikt skatīti Eiropas Savienības Tiesā atbilstoši Līguma attiecīgi 263
  . un 278
  . panta noteikumiem.

. un 278

Saskaņā ar šo pantu pieņemtie Iestādes lēmumi var tikt skatīti
  Iestādes Apelācijas padomē, kuru izveido Komisija, pieņemot deleģētos aktus. Šos deleģētos aktus pieņem saskaņā ar šīs Regulas 57.a pantu. Pārsūdzības iesniegšanai saskaņā ar šo punktu ir atliekošs spēks. Pieteikuma iesniedzējs var iesniegt Iestādei rakstisku paziņojumu par to, ka tas vēlas pieprasīt atzinuma pārskatīšanu Iestādes Apelācijas padomei. Šajā gadījumā pieteikuma iesniedzējs 60 dienu laikā pēc atzinuma saņemšanas nosūta Iestādei sīki izstrādātu pieprasījuma pamatojumu. Iestāde 60 dienu laikā no pieprasījuma pamatojuma saņemšanas savu atzinumu pārskata; Ja Iestādes Apelācijas padomes pieņemtais lēmums tiek apstrīdēts, ar pieteikumu var griezties
  Eiropas Savienības Tiesā atbilstoši Līguma attiecīgi 263. panta noteikumiem.

Iestādes Apelācijas padomē, kuru izveido Komisija, pieņemot deleģētos aktus. Šos deleģētos aktus pieņem saskaņā ar šīs Regulas 57.a pantu. Pārsūdzības iesniegšanai saskaņā ar šo punktu ir atliekošs spēks. Pieteikuma iesniedzējs var iesniegt Iestādei rakstisku paziņojumu par to, ka tas vēlas pieprasīt atzinuma pārskatīšanu Iestādes Apelācijas padomei. Šajā gadījumā pieteikuma iesniedzējs 60 dienu laikā pēc atzinuma saņemšanas nosūta Iestādei sīki izstrādātu pieprasījuma pamatojumu. Iestāde 60 dienu laikā no pieprasījuma pamatojuma saņemšanas savu atzinumu pārskata; Ja Iestādes Apelācijas padomes pieņemtais lēmums tiek apstrīdēts, ar pieteikumu var griezties

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39.d pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija un dalībvalstis veic pasākumus, kas nepieciešami, lai informācija, kuru tie saņēmuši saskaņā ar Savienības pārtikas aprites tiesību aktiem un kuru lūgts apstrādāt kā konfidenciālu, netiktu publiskota līdz brīdim, kad Iestāde par konfidencialitātes pieprasījumu pieņēmusi lēmumu un tas kļuvis galīgs. Komisija un dalībvalstis veic arī pasākumus, kas nepieciešami, lai netiktu publiskota informācija, kuru Iestāde piekritusi apstrādāt kā konfidenciālu. | 2.   Komisija un dalībvalstis veic pasākumus, kas nepieciešami, lai informācija, kuru tie saņēmuši saskaņā ar Savienības pārtikas aprites tiesību aktiem un kuru lūgts apstrādāt kā konfidenciālu, netiktu publiskota līdz brīdim, kad Iestāde par konfidencialitātes pieprasījumu pieņēmusi lēmumu un tas kļuvis galīgs
  , izņemot gadījumus, kad piekļuve informācijai ir pieprasīta saskaņā ar Direktīvu 2003/4/EK vai valsts tiesību aktiem par piekļuvi dokumentiem
  . Komisija un dalībvalstis veic arī pasākumus, kas nepieciešami, lai netiktu publiskota informācija, kuru Iestāde piekritusi apstrādāt kā konfidenciālu
  , izņemot gadījumus, kad piekļuve informācijai ir pieprasīta saskaņā ar Direktīvu 2003/4/EK vai valsts tiesību aktiem par piekļuvi dokumentiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija un dalībvalstis veic pasākumus, kas nepieciešami, lai informācija, kuru tie saņēmuši saskaņā ar Savienības pārtikas aprites tiesību aktiem un kuru lūgts apstrādāt kā konfidenciālu, netiktu publiskota līdz brīdim, kad Iestāde par konfidencialitātes pieprasījumu pieņēmusi lēmumu un tas kļuvis galīgs. Komisija un dalībvalstis veic arī pasākumus, kas nepieciešami, lai netiktu publiskota informācija, kuru Iestāde piekritusi apstrādāt kā konfidenciālu.

2.   Komisija un dalībvalstis veic pasākumus, kas nepieciešami, lai informācija, kuru tie saņēmuši saskaņā ar Savienības pārtikas aprites tiesību aktiem un kuru lūgts apstrādāt kā konfidenciālu, netiktu publiskota līdz brīdim, kad Iestāde par konfidencialitātes pieprasījumu pieņēmusi lēmumu un tas kļuvis galīgs
  , izņemot gadījumus, kad piekļuve informācijai ir pieprasīta saskaņā ar Direktīvu 2003/4/EK vai valsts tiesību aktiem par piekļuvi dokumentiem
  . Komisija un dalībvalstis veic arī pasākumus, kas nepieciešami, lai netiktu publiskota informācija, kuru Iestāde piekritusi apstrādāt kā konfidenciālu
  , izņemot gadījumus, kad piekļuve informācijai ir pieprasīta saskaņā ar Direktīvu 2003/4/EK vai valsts tiesību aktiem par piekļuvi dokumentiem
  .

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39.d pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja pieteikuma iesniedzējs kādā atļaujas procedūrā pieteikumu atsauc vai ir atsaucis, Iestāde, Komisija un dalībvalstis ievēro komercinformācijas un rūpnieciskas informācijas konfidencialitāti, ko Iestāde piekritusi pieņemt saskaņā ar 39. līdz 39.f pantu. Pieteikumu uzskata par atsauktu no brīža, kad sākotnējo pieteikumu saņēmusī kompetentā iestāde saņem rakstisku pieteikumu.
  Ja pieteikums tiek atsaukts pirms brīža
  ,
  kad Iestāde izlēmusi attiecīgo konfidencialitātes pieprasījumu
  ,
  Iestāde, Komisija un dalībvalstis informāciju, attiecībā uz kuru
  ir
  pieprasīta konfidencialitāte, nepublisko
  . | 3.   Ja pieteikuma iesniedzējs kādā atļaujas procedūrā pieteikumu atsauc vai ir atsaucis, Iestāde, Komisija un dalībvalstis ievēro komercinformācijas un rūpnieciskas informācijas konfidencialitāti, ko Iestāde piekritusi pieņemt saskaņā ar 39. līdz 39.f pantu. Pieteikumu uzskata par atsauktu no brīža, kad sākotnējo pieteikumu saņēmusī kompetentā iestāde saņem rakstisku pieteikumu.
  Iestāde nepublicē nekādu informāciju
  ,
  vai tā ir konfidenciāla vai nekonfidenciāla
  ,
  ja pieteikuma iesniedzējs
  ir
  nolēmis pieteikumu atsaukt
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja pieteikuma iesniedzējs kādā atļaujas procedūrā pieteikumu atsauc vai ir atsaucis, Iestāde, Komisija un dalībvalstis ievēro komercinformācijas un rūpnieciskas informācijas konfidencialitāti, ko Iestāde piekritusi pieņemt saskaņā ar 39. līdz 39.f pantu. Pieteikumu uzskata par atsauktu no brīža, kad sākotnējo pieteikumu saņēmusī kompetentā iestāde saņem rakstisku pieteikumu.
  Ja pieteikums tiek atsaukts pirms brīža
  ,
  kad Iestāde izlēmusi attiecīgo konfidencialitātes pieprasījumu
  ,
  Iestāde, Komisija un dalībvalstis informāciju, attiecībā uz kuru
  ir
  pieprasīta konfidencialitāte, nepublisko
  .

3.   Ja pieteikuma iesniedzējs kādā atļaujas procedūrā pieteikumu atsauc vai ir atsaucis, Iestāde, Komisija un dalībvalstis ievēro komercinformācijas un rūpnieciskas informācijas konfidencialitāti, ko Iestāde piekritusi pieņemt saskaņā ar 39. līdz 39.f pantu. Pieteikumu uzskata par atsauktu no brīža, kad sākotnējo pieteikumu saņēmusī kompetentā iestāde saņem rakstisku pieteikumu.
  Iestāde nepublicē nekādu informāciju
  ,
  vai tā ir konfidenciāla vai nekonfidenciāla
  ,
  ja pieteikuma iesniedzējs
  ir
  nolēmis pieteikumu atsaukt
  .

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39.e pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | visu zinātniskās komitejas, zinātnes ekspertu grupu
  un
  to darba grupu sanāksmju dalībnieku vārdus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

visu zinātniskās komitejas, zinātnes ekspertu grupu
  un
  to darba grupu sanāksmju dalībnieku vārdus.

un

| (c) | visu zinātniskās komitejas, zinātnes ekspertu grupu, to darba grupu sanāksmju
  vai jebkādas citas ad hoc grupas sanāksmju par attiecīgo tēmu
  dalībnieku
  un novērotāju
  vārdus. |
| --- | --- |

(c)

visu zinātniskās komitejas, zinātnes ekspertu grupu, to darba grupu sanāksmju
  vai jebkādas citas ad hoc grupas sanāksmju par attiecīgo tēmu
  dalībnieku
  un novērotāju
  vārdus.

vai jebkādas citas ad hoc grupas sanāksmju par attiecīgo tēmu

un novērotāju

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39.f pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai varētu pildīt 38. panta 1. punkta c) apakšpunktu un lai garantētu Iestādei iesniegtu zinātniska devuma pieprasījumu efektīvu apstrādi, tiek pieņemti tādi standartizēti datu formāti un programmatūras pakotnes, lai dokumentus būtu iespējams iesniegt, meklēt, kopēt un drukāt, turklāt nodrošinot atbilstību Savienības pārtikas aprites tiesību aktos noteiktajām prasībām. Šie standartizēto datu formātu un programmatūras pakotņu projekti netiek veidoti uz komercstandartu pamata, un tie pēc iespējas nodrošina sadarbspēju ar esošajām datu iesniegšanas pieejām. | 1.   Lai varētu pildīt 38. panta 1. punkta c) apakšpunktu un lai garantētu Iestādei iesniegtu zinātniska devuma pieprasījumu efektīvu apstrādi, tiek pieņemti tādi standartizēti datu formāti un programmatūras pakotnes, lai dokumentus būtu iespējams iesniegt, meklēt, kopēt un drukāt, turklāt nodrošinot atbilstību Savienības pārtikas aprites tiesību aktos noteiktajām prasībām
  un lietderību maziem un vidējiem uzņēmumiem
  . Šie standartizēto datu formātu un programmatūras pakotņu projekti netiek veidoti uz komercstandartu pamata, un tie pēc iespējas nodrošina sadarbspēju ar esošajām datu iesniegšanas pieejām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Lai varētu pildīt 38. panta 1. punkta c) apakšpunktu un lai garantētu Iestādei iesniegtu zinātniska devuma pieprasījumu efektīvu apstrādi, tiek pieņemti tādi standartizēti datu formāti un programmatūras pakotnes, lai dokumentus būtu iespējams iesniegt, meklēt, kopēt un drukāt, turklāt nodrošinot atbilstību Savienības pārtikas aprites tiesību aktos noteiktajām prasībām. Šie standartizēto datu formātu un programmatūras pakotņu projekti netiek veidoti uz komercstandartu pamata, un tie pēc iespējas nodrošina sadarbspēju ar esošajām datu iesniegšanas pieejām.

1.   Lai varētu pildīt 38. panta 1. punkta c) apakšpunktu un lai garantētu Iestādei iesniegtu zinātniska devuma pieprasījumu efektīvu apstrādi, tiek pieņemti tādi standartizēti datu formāti un programmatūras pakotnes, lai dokumentus būtu iespējams iesniegt, meklēt, kopēt un drukāt, turklāt nodrošinot atbilstību Savienības pārtikas aprites tiesību aktos noteiktajām prasībām
  un lietderību maziem un vidējiem uzņēmumiem
  . Šie standartizēto datu formātu un programmatūras pakotņu projekti netiek veidoti uz komercstandartu pamata, un tie pēc iespējas nodrošina sadarbspēju ar esošajām datu iesniegšanas pieejām.

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39.f pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Standarta datu formātus un programmatūras kopumus piemēro tikai datiem, kas iegūti pēc īstenošanas aktu pieņemšanas saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Standarta datu formātus un programmatūras kopumus piemēro tikai datiem, kas iegūti pēc īstenošanas aktu pieņemšanas saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktu.

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

39.g pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Informācijas sistēmas, ko Iestāde izmanto savu datu, arī konfidenciālu datu un personas datu glabāšanai, projektē attiecīgajiem drošības riskiem
  atbilstošā augstā drošības līmenī
  , kā arī ņemot vērā šīs regulas 39. līdz 39.f pantu. Piekļuve balstās vismaz uz divfaktoru autentifikācijas sistēmu vai sistēmu, kas dod līdzvērtīgu drošības līmeni. Sistēma nodrošina, ka piekļuvi pilnīgi iespējams revidēt. | Informācijas sistēmas, ko Iestāde izmanto savu datu, arī konfidenciālu datu un personas datu, glabāšanai, projektē
  tādā veidā, kas nodrošina, ka tiks sasniegti visaugstākie
  attiecīgajiem drošības riskiem
  atbilstošie standarti
  , kā arī ņemot vērā šīs regulas 39. līdz 39.f pantu. Piekļuve balstās vismaz uz divfaktoru autentifikācijas sistēmu vai sistēmu, kas dod līdzvērtīgu drošības līmeni. Sistēma nodrošina, ka piekļuvi pilnīgi iespējams revidēt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Informācijas sistēmas, ko Iestāde izmanto savu datu, arī konfidenciālu datu un personas datu glabāšanai, projektē attiecīgajiem drošības riskiem
  atbilstošā augstā drošības līmenī
  , kā arī ņemot vērā šīs regulas 39. līdz 39.f pantu. Piekļuve balstās vismaz uz divfaktoru autentifikācijas sistēmu vai sistēmu, kas dod līdzvērtīgu drošības līmeni. Sistēma nodrošina, ka piekļuvi pilnīgi iespējams revidēt.

atbilstošā augstā drošības līmenī

Informācijas sistēmas, ko Iestāde izmanto savu datu, arī konfidenciālu datu un personas datu, glabāšanai, projektē
  tādā veidā, kas nodrošina, ka tiks sasniegti visaugstākie
  attiecīgajiem drošības riskiem
  atbilstošie standarti
  , kā arī ņemot vērā šīs regulas 39. līdz 39.f pantu. Piekļuve balstās vismaz uz divfaktoru autentifikācijas sistēmu vai sistēmu, kas dod līdzvērtīgu drošības līmeni. Sistēma nodrošina, ka piekļuvi pilnīgi iespējams revidēt.

tādā veidā, kas nodrošina, ka tiks sasniegti visaugstākie

atbilstošie standarti

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

41. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “Informācijai
  par vidi piemēro arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1367/2006 (39)

  6
  . un
  7
  . pantu.”; | Iestāde nodrošina plašu piekļuvi tās rīcībā esošajiem dokumentiem. Informācijai
  par vidi piemēro arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1367/2006 (39)

  . Šīs regulas 38
  . un
  39
  . pantu
  piemēro, neskarot Regulas (EK) Nr
  . 
  1049/2001 un Regulas (EK) Nr. 1367/2006 piemērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“Informācijai
  par vidi piemēro arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1367/2006 (39)

  6
  . un
  7
  . pantu.”;

“Informācijai

39

6

7

Iestāde nodrošina plašu piekļuvi tās rīcībā esošajiem dokumentiem. Informācijai
  par vidi piemēro arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1367/2006 (39)

  . Šīs regulas 38
  . un
  39
  . pantu
  piemēro, neskarot Regulas (EK) Nr
  . 
  1049/2001 un Regulas (EK) Nr. 1367/2006 piemērošanu.

Iestāde nodrošina plašu piekļuvi tās rīcībā esošajiem dokumentiem. Informācijai

39

. Šīs regulas 38

39

piemēro, neskarot Regulas (EK) Nr

1049/2001 un Regulas (EK) Nr. 1367/2006 piemērošanu.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 9.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 178/2002

51. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9b) | Regulas 51. pantā iekļauj šādu punktu:




  “1a.
     
  Komisija pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 57.a pantu, lai izstrādātu saskaņotu pārtikas trauksmes izziņošanas tīkla pārvaldības sistēmu starp Komisiju un dalībvalstīm.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(9b)

(9b)

Regulas 51. pantā iekļauj šādu punktu:

“1a.
     
  Komisija pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 57.a pantu, lai izstrādātu saskaņotu pārtikas trauksmes izziņošanas tīkla pārvaldības sistēmu starp Komisiju un dalībvalstīm.”

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

57.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt 8.c pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  nenoteiktu laiku
  no [šīs regulas spēkā stāšanās diena]. | 2.   Pilnvaras pieņemt 8.c pantā
  , 32.b panta 4.a punktā, 39.b panta 1. punkta otrajā daļā un 51. panta 1.a punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  piecu gadu laikposmu
  no [šīs regulas spēkā stāšanās diena]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt 8.c pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  nenoteiktu laiku
  no [šīs regulas spēkā stāšanās diena].

2.   Pilnvaras pieņemt 8.c pantā
  , 32.b panta 4.a punktā, 39.b panta 1. punkta otrajā daļā un 51. panta 1.a punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  piecu gadu laikposmu
  no [šīs regulas spēkā stāšanās diena].

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

Regula (EK) Nr. 178/2002

61. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 61. pants | 61. pants |
| Pārskatīšanas klauzula | Pārskatīšanas klauzula |
| 1.   Komisija nodrošina, ka šīs regulas piemērošanu regulāri pārskata. | 1.   Komisija nodrošina, ka šīs regulas piemērošanu regulāri pārskata. |
| 2.   Ne vēlāk kā piecus gadus pēc pantā minētās dienas [diena, kad stājas spēkā regula, ar ko groza Vispārīgo pārtikas aprites regulu] un ik pēc pieciem gadiem pēc tam
  Komisija saskaņā
  ar
  savām vadlīnijām vērtē Iestādes
  sniegumu attiecībā uz tās mērķiem,
  pilnvarojumu
  , uzdevumiem, procedūrām un atrašanās vietu.
  Izvērtēšanā jo īpaši
  ņem vērā iespējamo vajadzību mainīt Iestādes
  pilnvarojumu un
  šādu izmaiņu finansiālo ietekmi. | 2.   Ne vēlāk kā piecus gadus pēc pantā minētās dienas [diena, kad stājas spēkā regula, ar ko groza Vispārīgo pārtikas aprites regulu] un ik pēc pieciem gadiem pēc tam
  Iestāde sadarbībā
  ar
  Komisiju pasūta neatkarīgu ārēju novērtējumu par tās
  sniegumu
  un panākumiem
  attiecībā uz tās mērķiem,
  pilnvarām
  , uzdevumiem, procedūrām un atrašanās vietu.
  Novērtējuma pamatā ir valdes darba programma, vienojoties ar Komisiju. Tajā novērtē Iestādes darba praksi un ietekmi un
  ņem vērā iespējamo vajadzību mainīt Iestādes
  pilnvaras, tostarp
  šādu izmaiņu finansiālo ietekmi.
  Turklāt tajā risina jautājumu par iespējamo nepieciešamību ciešāk koordinēt un saskaņot Iestādes darbības ar dalībvalstu un citu Savienības aģentūru kompetento struktūru darbībām. Izvērtēšanā ņem vērā ieinteresēto personu viedokli gan Savienības, gan valstu līmenī. |
| | 2.a
     
  Valde pārbauda novērtējumā izdarītos secinājumus un sniedz Komisijai ieteikumus par izmaiņām, kas var izraisīt izmaiņas Iestādē. |
| 3.
     
  Ja Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Aģentūrai izvirzītos mērķus, piešķirtās pilnvaras un uzticētos uzdevumus, tās turpmāka pastāvēšana vairs nav pamatota, tā var ierosināt šīs regulas attiecīgās normas attiecīgi grozīt vai atcelt. | |
| 4.   
  Izvērtēšanas konstatējumus Komisija paziņo Eiropas Parlamentam
  , Padomei un valdei.
  Izvērtēšanas
  konstatējumus publisko. | 4.   
  Novērtējumus un ieteikumus, kas minēti 2. un 2.a punktā, nosūta Komisijai
  , Padomei un
  Eiropas Parlamentam un
  valdei.
  Novērtējuma
  konstatējumus
  un ieteikumus
  publisko. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

61. pants

61. pants

Pārskatīšanas klauzula

Pārskatīšanas klauzula

1.   Komisija nodrošina, ka šīs regulas piemērošanu regulāri pārskata.

1.   Komisija nodrošina, ka šīs regulas piemērošanu regulāri pārskata.

2.   Ne vēlāk kā piecus gadus pēc pantā minētās dienas [diena, kad stājas spēkā regula, ar ko groza Vispārīgo pārtikas aprites regulu] un ik pēc pieciem gadiem pēc tam
  Komisija saskaņā
  ar
  savām vadlīnijām vērtē Iestādes
  sniegumu attiecībā uz tās mērķiem,
  pilnvarojumu
  , uzdevumiem, procedūrām un atrašanās vietu.
  Izvērtēšanā jo īpaši
  ņem vērā iespējamo vajadzību mainīt Iestādes
  pilnvarojumu un
  šādu izmaiņu finansiālo ietekmi.

2.   Ne vēlāk kā piecus gadus pēc pantā minētās dienas [diena, kad stājas spēkā regula, ar ko groza Vispārīgo pārtikas aprites regulu] un ik pēc pieciem gadiem pēc tam
  Iestāde sadarbībā
  ar
  Komisiju pasūta neatkarīgu ārēju novērtējumu par tās
  sniegumu
  un panākumiem
  attiecībā uz tās mērķiem,
  pilnvarām
  , uzdevumiem, procedūrām un atrašanās vietu.
  Novērtējuma pamatā ir valdes darba programma, vienojoties ar Komisiju. Tajā novērtē Iestādes darba praksi un ietekmi un
  ņem vērā iespējamo vajadzību mainīt Iestādes
  pilnvaras, tostarp
  šādu izmaiņu finansiālo ietekmi.
  Turklāt tajā risina jautājumu par iespējamo nepieciešamību ciešāk koordinēt un saskaņot Iestādes darbības ar dalībvalstu un citu Savienības aģentūru kompetento struktūru darbībām. Izvērtēšanā ņem vērā ieinteresēto personu viedokli gan Savienības, gan valstu līmenī.

2.a
     
  Valde pārbauda novērtējumā izdarītos secinājumus un sniedz Komisijai ieteikumus par izmaiņām, kas var izraisīt izmaiņas Iestādē.

3.
     
  Ja Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Aģentūrai izvirzītos mērķus, piešķirtās pilnvaras un uzticētos uzdevumus, tās turpmāka pastāvēšana vairs nav pamatota, tā var ierosināt šīs regulas attiecīgās normas attiecīgi grozīt vai atcelt.

4.   
  Izvērtēšanas konstatējumus Komisija paziņo Eiropas Parlamentam
  , Padomei un valdei.
  Izvērtēšanas
  konstatējumus publisko.

4.   
  Novērtējumus un ieteikumus, kas minēti 2. un 2.a punktā, nosūta Komisijai
  , Padomei un
  Eiropas Parlamentam un
  valdei.
  Novērtējuma
  konstatējumus
  un ieteikumus
  publisko.

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

Direktīva 2001/18/EK

24. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Regulas 24. pantam pievieno šādu punktu:




  “2.a
     
  Pienākums proaktīvi izplatīt šā panta 1. punktā minēto informāciju saskaņā ar šīs Direktīvas 25. pantu un Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. pantu neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2a)

(2a)

Regulas 24. pantam pievieno šādu punktu:

“2.a
     
  Pienākums proaktīvi izplatīt šā panta 1. punktā minēto informāciju saskaņā ar šīs Direktīvas 25. pantu un Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. pantu neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006.”

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 9. punkts

3. pants – 1. daļa – 9. punkts

Regula (EK) Nr. 1829/2003

29. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Iestāde, rīkodamās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. pantu, 39. līdz 39.f un 40. pantu un ņemdama vērā šīs regulas 30. pantu, atļaujas pieteikumu, attiecīgu pamatojošo informāciju un pieteikuma iesniedzēja iesniegto papildu informāciju, kā arī savus zinātniskos atzinumus un Direktīvas 2001/18/EK 4. pantā minēto kompetento iestāžu atzinumus publisko. | 1.   Iestāde, rīkodamās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. pantu, 39. līdz 39.f un 40. pantu un ņemdama vērā šīs regulas 30. pantu, atļaujas pieteikumu, attiecīgu pamatojošo informāciju un pieteikuma iesniedzēja iesniegto papildu informāciju,
  uzraudzības ziņojumus,
  kā arī savus zinātniskos atzinumus un Direktīvas 2001/18/EK 4. pantā minēto kompetento iestāžu atzinumus publisko. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Iestāde, rīkodamās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. pantu, 39. līdz 39.f un 40. pantu un ņemdama vērā šīs regulas 30. pantu, atļaujas pieteikumu, attiecīgu pamatojošo informāciju un pieteikuma iesniedzēja iesniegto papildu informāciju, kā arī savus zinātniskos atzinumus un Direktīvas 2001/18/EK 4. pantā minēto kompetento iestāžu atzinumus publisko.

1.   Iestāde, rīkodamās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. pantu, 39. līdz 39.f un 40. pantu un ņemdama vērā šīs regulas 30. pantu, atļaujas pieteikumu, attiecīgu pamatojošo informāciju un pieteikuma iesniedzēja iesniegto papildu informāciju,
  uzraudzības ziņojumus,
  kā arī savus zinātniskos atzinumus un Direktīvas 2001/18/EK 4. pantā minēto kompetento iestāžu atzinumus publisko.

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 9. punkts

3. pants – 1. daļa – 9. punkts

Regula (EK) Nr. 1829/2003

29. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Pienākums proaktīvi izplatīt šā panta 1. punktā minēto informāciju saskaņā ar šīs regulas 30. pantu un Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. pantu neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Pienākums proaktīvi izplatīt šā panta 1. punktā minēto informāciju saskaņā ar šīs regulas 30. pantu un Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. pantu neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006.

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1831/2003

17. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Regulas 17. pantā pievieno šādu punktu:




  “2.a
     
  Pienākums proaktīvi izplatīt šajā pantā minēto informāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. pantu neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1a)

(1a)

Regulas 17. pantā pievieno šādu punktu:

“2.a
     
  Pienākums proaktīvi izplatīt šajā pantā minēto informāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. pantu neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006.”

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 2. punkts

4. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1831/2003

18. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.
     
  Papildus Regulas (EK) Nr. 178/2002 39. panta 2. punktam un uz tās 39. panta 3. punkta pamata Iestāde var arī piekrist kā konfidenciālu apstrādāt turpmāk minēto informāciju, kuras nodošana atklātībai var būt uzskatāma par būtiski kaitīgu attiecīgām interesēm, ja vien tas pārbaudāmi pamatojams: | svītrots |
| (a) | plānu pētījumiem, kuri pierāda kādas pārtikas piedevas iedarbīgumu attiecībā uz kādas pārtikas piedevas paredzētā lietojuma mērķiem; paredzētais lietojums ir definēts šīs regulas 6. panta 1. punktā un I pielikumā, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.
     
  Papildus Regulas (EK) Nr. 178/2002 39. panta 2. punktam un uz tās 39. panta 3. punkta pamata Iestāde var arī piekrist kā konfidenciālu apstrādāt turpmāk minēto informāciju, kuras nodošana atklātībai var būt uzskatāma par būtiski kaitīgu attiecīgām interesēm, ja vien tas pārbaudāmi pamatojams:

svītrots

svītrots

(a)

(a)

plānu pētījumiem, kuri pierāda kādas pārtikas piedevas iedarbīgumu attiecībā uz kādas pārtikas piedevas paredzētā lietojuma mērķiem; paredzētais lietojums ir definēts šīs regulas 6. panta 1. punktā un I pielikumā, un

plānu pētījumiem, kuri pierāda kādas pārtikas piedevas iedarbīgumu attiecībā uz kādas pārtikas piedevas paredzētā lietojuma mērķiem; paredzētais lietojums ir definēts šīs regulas 6. panta 1. punktā un I pielikumā, un

| (b) | tādas aktīvās vielas piemaisījumu specifikācijas un attiecīgās analīzes metodes, kas izstrādātas pieteikuma iesniedzēja uzņēmumā, izņemot attiecībā uz piemaisījumiem, kas var kaitīgi ietekmēt dzīvnieku veselību, cilvēka veselību vai vidi. |
| --- | --- |

(b)

(b)

tādas aktīvās vielas piemaisījumu specifikācijas un attiecīgās analīzes metodes, kas izstrādātas pieteikuma iesniedzēja uzņēmumā, izņemot attiecībā uz piemaisījumiem, kas var kaitīgi ietekmēt dzīvnieku veselību, cilvēka veselību vai vidi.

tādas aktīvās vielas piemaisījumu specifikācijas un attiecīgās analīzes metodes, kas izstrādātas pieteikuma iesniedzēja uzņēmumā, izņemot attiecībā uz piemaisījumiem, kas var kaitīgi ietekmēt dzīvnieku veselību, cilvēka veselību vai vidi.

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 2. punkts

4. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1831/2003

18. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Izskatot pieteikumus par piekļuvi Iestādes rīcībā esošajiem dokumentiem, Iestāde piemēro principus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1049/2001. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Izskatot pieteikumus par piekļuvi Iestādes rīcībā esošajiem dokumentiem, Iestāde piemēro principus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1049/2001.

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 2. punkts

4. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1831/2003

18. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Dalībvalstis, Komisija un Iestāde neizpauž nekādu informāciju, kas uzskatāma par konfidenciālu saskaņā ar šā panta 2. punktu, izņemot gadījumus, kad šādu informāciju ir lietderīgi publiskot, lai aizsargātu cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi. Pieteikumus par piekļuvi dokumentiem, kas saņemti saskaņā ar šo regulu, dalībvalstis izskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 5. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Dalībvalstis, Komisija un Iestāde neizpauž nekādu informāciju, kas uzskatāma par konfidenciālu saskaņā ar šā panta 2. punktu, izņemot gadījumus, kad šādu informāciju ir lietderīgi publiskot, lai aizsargātu cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi. Pieteikumus par piekļuvi dokumentiem, kas saņemti saskaņā ar šo regulu, dalībvalstis izskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 5. pantu.

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – 2. punkts

5. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 2065/2003

14. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Pienākums proaktīvi izplatīt šā panta 1. punktā minēto informāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. pantu neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Pienākums proaktīvi izplatīt šā panta 1. punktā minēto informāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. pantu neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006.

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

6. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1935/2004

19. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Regulas 19. pantā pievieno šādu punktu:




  “2.a
     
  Pienākums proaktīvi izplatīt šā panta 1. punktā, tostarp šīs regulas 20. pantā, un Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. pantā minēto informāciju neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2a)

(2a)

Regulas 19. pantā pievieno šādu punktu:

“2.a
     
  Pienākums proaktīvi izplatīt šā panta 1. punktā, tostarp šīs regulas 20. pantā, un Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. pantā minēto informāciju neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006.”

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 3. punkts

6. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1935/2004

20. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | preču zīme, ar kuru viela tiks tirgota, un attiecīgā gadījumā to preparātu, materiālu vai izstrādājumu preču zīme, kuros tā tiks izmantota; un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

preču zīme, ar kuru viela tiks tirgota, un attiecīgā gadījumā to preparātu, materiālu vai izstrādājumu preču zīme, kuros tā tiks izmantota; un

preču zīme, ar kuru viela tiks tirgota, un attiecīgā gadījumā to preparātu, materiālu vai izstrādājumu preču zīme, kuros tā tiks izmantota; un

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 120 un 121

Grozījums Nr. 120 un 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa – 2. punkts

7. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1331/2008

11. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Pienākums proaktīvi izplatīt šā panta 1. punktā, šīs regulas 12. pantā un Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. pantā minēto informāciju neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Pienākums proaktīvi izplatīt šā panta 1. punktā, šīs regulas 12. pantā un Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. pantā minēto informāciju neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006.

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa – 3. punkts

7. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1331/2008

12. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Šīs regulas 11. un 12. panta un Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. panta noteikumi par aktīvu izplatīšanu neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Šīs regulas 11. un 12. panta un Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. panta noteikumi par aktīvu izplatīšanu neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001.

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – 4. punkts

8. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 1107/2009

16. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Iestāde tūlīt novērtē jebkādu konfidencialitātes pieprasījumu un dara sabiedrībai pieejamu informāciju, ko pieteikuma sniedzējs sniedzis saskaņā ar 15. pantu, kā arī jebkādu tā iesniegtu papildu informāciju, izņemot informāciju, attiecībā uz kuru ir pieprasīta konfidenciāla apstrāde un Iestāde šo pieprasījumu ir apmierinājusi, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 178/2002 38., 39. līdz 39.f un 40. pantu, kurus piemēro mutatis mutandis, un uz šīs regulas 63. pantu. | Iestāde tūlīt novērtē jebkādu konfidencialitātes pieprasījumu un dara sabiedrībai pieejamu informāciju, ko pieteikuma sniedzējs sniedzis saskaņā ar 15. pantu, kā arī jebkādu tā iesniegtu papildu informāciju, izņemot informāciju, attiecībā uz kuru ir pieprasīta konfidenciāla apstrāde un Iestāde šo pieprasījumu ir apmierinājusi, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 178/2002 38., 39. līdz 39.f un 40. pantu, kurus piemēro mutatis mutandis, un uz šīs regulas 63. pantu
  , ja vien nepastāv īpaši svarīgas sabiedrības intereses tās atklāšanai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Iestāde tūlīt novērtē jebkādu konfidencialitātes pieprasījumu un dara sabiedrībai pieejamu informāciju, ko pieteikuma sniedzējs sniedzis saskaņā ar 15. pantu, kā arī jebkādu tā iesniegtu papildu informāciju, izņemot informāciju, attiecībā uz kuru ir pieprasīta konfidenciāla apstrāde un Iestāde šo pieprasījumu ir apmierinājusi, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 178/2002 38., 39. līdz 39.f un 40. pantu, kurus piemēro mutatis mutandis, un uz šīs regulas 63. pantu.

Iestāde tūlīt novērtē jebkādu konfidencialitātes pieprasījumu un dara sabiedrībai pieejamu informāciju, ko pieteikuma sniedzējs sniedzis saskaņā ar 15. pantu, kā arī jebkādu tā iesniegtu papildu informāciju, izņemot informāciju, attiecībā uz kuru ir pieprasīta konfidenciāla apstrāde un Iestāde šo pieprasījumu ir apmierinājusi, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 178/2002 38., 39. līdz 39.f un 40. pantu, kurus piemēro mutatis mutandis, un uz šīs regulas 63. pantu
  , ja vien nepastāv īpaši svarīgas sabiedrības intereses tās atklāšanai
  .

, ja vien nepastāv īpaši svarīgas sabiedrības intereses tās atklāšanai

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

8. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1107/2009

23. pants – 1. punkts – pēdējais teikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Regulas 23. panta 1. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(4a)

(4a)

Regulas 23. panta 1. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

Šajā regulā pamatviela ir darbīgā viela, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. panta definīcijā “pārtika” ietvertajiem kritērijiem.

| | Šajā regulā pamatviela ir
  apstiprināta
  darbīgā viela, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. panta definīcijā “pārtika” ietvertajiem kritērijiem.” |
| --- | --- |

Šajā regulā pamatviela ir
  apstiprināta
  darbīgā viela, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. panta definīcijā “pārtika” ietvertajiem kritērijiem.”

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – 5. punkts

8. pants – 1. daļa – 5. punkts

Regula (EK) Nr. 1107/2009

63. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 39. līdz 39.f pantā un šajā pantā noteiktajiem nosacījumiem un procedūrām pieteikuma iesniedzējs, pievienodams pārbaudāmu pamatojumu, var pieprasīt, lai noteiktu saskaņā ar šo regulu iesniegtu informāciju uzskata par konfidenciālu. | 1.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 39. līdz 39.f pantā un šajā pantā noteiktajiem nosacījumiem un procedūrām pieteikuma iesniedzējs, pievienodams
  adekvātu un
  pārbaudāmu pamatojumu, var pieprasīt, lai noteiktu saskaņā ar šo regulu iesniegtu informāciju uzskata par konfidenciālu
  , izņemot informāciju, ko uzskata par toksikoloģiski, ekotoksikoloģiski vai vidiski svarīgu. Tas nodrošina pārbaudāmu pierādījumu, lai parādītu, ka šādas informācijas publiskošana varētu apdraudēt viņa komercintereses vai personas privātuma un neaizskaramības aizsardzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 39. līdz 39.f pantā un šajā pantā noteiktajiem nosacījumiem un procedūrām pieteikuma iesniedzējs, pievienodams pārbaudāmu pamatojumu, var pieprasīt, lai noteiktu saskaņā ar šo regulu iesniegtu informāciju uzskata par konfidenciālu.

1.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 39. līdz 39.f pantā un šajā pantā noteiktajiem nosacījumiem un procedūrām pieteikuma iesniedzējs, pievienodams
  adekvātu un
  pārbaudāmu pamatojumu, var pieprasīt, lai noteiktu saskaņā ar šo regulu iesniegtu informāciju uzskata par konfidenciālu
  , izņemot informāciju, ko uzskata par toksikoloģiski, ekotoksikoloģiski vai vidiski svarīgu. Tas nodrošina pārbaudāmu pierādījumu, lai parādītu, ka šādas informācijas publiskošana varētu apdraudēt viņa komercintereses vai personas privātuma un neaizskaramības aizsardzību.

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

8. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1107/2009

63. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Regulas 63. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: |
| 3.   Šis pants neskar Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvu 2003/4/EK (
  2003. gada 28.
  janvāris)
  par vides informācijas pieejamību sabiedrībai. | “3.   Šis pants neskar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. 
  janvāra


  Direktīvu 2003/4/EK
  par vides informācijas pieejamību sabiedrībai
  , Regulu (EK) Nr
  . 
  1049/2001 un Regulu (EK) Nr. 1367/2006.” |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(5a)
     
  Regulas 63. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

3.   Šis pants neskar Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvu 2003/4/EK (
  2003. gada 28.
  janvāris)
  par vides informācijas pieejamību sabiedrībai.

“3.   Šis pants neskar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. 
  janvāra


  Direktīvu 2003/4/EK
  par vides informācijas pieejamību sabiedrībai
  , Regulu (EK) Nr
  . 
  1049/2001 un Regulu (EK) Nr. 1367/2006.”

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts

9. pants – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 2015/2283

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šīs regulas 9. pantā paredzētā procedūra atļaujas piešķiršanai jauna pārtikas produkta laišanai Savienības tirgū tiek sākta vai nu pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc tam, kad pieteikuma iesniedzējs tai ir iesniedzis pieteikumu; pieteikumu iesniedz, izmantojot standartizētos datu formātus, ja tādi uz Regulas (EK) Nr. 178/2002 39.f panta pamata ir pieņemti. Komisija pieteikumu
  tūlīt
  dara pieejamu dalībvalstīm. | 1.   Šīs regulas 9. pantā paredzētā procedūra atļaujas piešķiršanai jauna pārtikas produkta laišanai Savienības tirgū tiek sākta vai nu pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc tam, kad pieteikuma iesniedzējs tai ir iesniedzis pieteikumu; pieteikumu iesniedz, izmantojot standartizētos datu formātus, ja tādi uz Regulas (EK) Nr. 178/2002 39.f panta pamata ir pieņemti. Komisija pieteikumu
  nekavējoties
  dara pieejamu dalībvalstīm
  un pieteikuma kopsavilkumu — publiski pieejamu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Šīs regulas 9. pantā paredzētā procedūra atļaujas piešķiršanai jauna pārtikas produkta laišanai Savienības tirgū tiek sākta vai nu pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc tam, kad pieteikuma iesniedzējs tai ir iesniedzis pieteikumu; pieteikumu iesniedz, izmantojot standartizētos datu formātus, ja tādi uz Regulas (EK) Nr. 178/2002 39.f panta pamata ir pieņemti. Komisija pieteikumu
  tūlīt
  dara pieejamu dalībvalstīm.

1.   Šīs regulas 9. pantā paredzētā procedūra atļaujas piešķiršanai jauna pārtikas produkta laišanai Savienības tirgū tiek sākta vai nu pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc tam, kad pieteikuma iesniedzējs tai ir iesniedzis pieteikumu; pieteikumu iesniedz, izmantojot standartizētos datu formātus, ja tādi uz Regulas (EK) Nr. 178/2002 39.f panta pamata ir pieņemti. Komisija pieteikumu
  nekavējoties
  dara pieejamu dalībvalstīm
  un pieteikuma kopsavilkumu — publiski pieejamu
  .

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – 4. punkts

9. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 2015/2283

23. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Šīs regulas 23. panta un Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. panta noteikumi par aktīvu izplatīšanu neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Šīs regulas 23. panta un Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. panta noteikumi par aktīvu izplatīšanu neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001.

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – 4. punkts

9. pants – 1. daļa – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 2015/2283

23. pants – 4.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.b
     
  Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt sīki izstrādātus noteikumus par šā panta 1.–4. punkta piemērošanu. Šādus īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 30. panta 3. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.b
     
  Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt sīki izstrādātus noteikumus par šā panta 1.–4. punkta piemērošanu. Šādus īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 30. panta 3. punktā.

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

9. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

Regula (ES) Nr. 2015/2283

25. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Regulas 25. pantam pievieno šādu punktu:






  “1.a
     
  Pienākums proaktīvi izplatīt šajā regulā minēto informāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. pantu neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4a)
     
  Regulas 25. pantam pievieno šādu punktu:

“1.a
     
  Pienākums proaktīvi izplatīt šajā regulā minēto informāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 38. un 39. pantu neskar jebkuras fiziskas vai juridiskas personas tiesības piekļūt dokumentiem pēc pieprasījuma, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1049/2001 un Regulā (EK) Nr. 1367/2006.”

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9.a pants (jauns)

9.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a pants |
| | Riska pārvaldības pārredzamība |
| | 1.
     
  Komisija un dalībvalstis veic riska pārvaldības darbības atbilstīgi 1.–9. pantā minētajiem likumdošanas aktiem, nodrošinot augstu pārredzamības līmeni. Tās jo īpaši bez liekas kavēšanās publisko: |
| | a) | riska pārvaldības procesa agrīnā posmā visus paredzētos riska pārvaldības pasākumu projektus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a pants

9.a pants

Riska pārvaldības pārredzamība

Riska pārvaldības pārredzamība

1.
     
  Komisija un dalībvalstis veic riska pārvaldības darbības atbilstīgi 1.–9. pantā minētajiem likumdošanas aktiem, nodrošinot augstu pārredzamības līmeni. Tās jo īpaši bez liekas kavēšanās publisko:

a)

a)

riska pārvaldības procesa agrīnā posmā visus paredzētos riska pārvaldības pasākumu projektus;

riska pārvaldības procesa agrīnā posmā visus paredzētos riska pārvaldības pasākumu projektus;

| b) | dienas kārtības un procedūras, sīki izstrādātus kopsavilkuma ziņojumus par sanāksmēm un pasākumu projektiem, ko attiecīgā gadījumā pieņem deleģēto vai īstenošanas aktu veidā, tostarp rezultātus un paskaidrojumus par atsevišķu dalībvalstu balsojumu komitejās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011

   (1a)

  nozīmē, tostarp pārsūdzības komitejās, kas palīdz Komisijai īstenot [Regulu (EK) Nr. 178/2002, Direktīvu 2001/18/EK, Regulu (EK) Nr. 1829/2003, Regulu (EK) Nr. 1831/2003, Regulu (EK) Nr. 2065/2003, Regulu (EK) Nr. 1935/2004, Regulu (EK) Nr. 1331/2008, Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un Regulu Nr. 2015/2283], kur un kurās tiek apspriesti un nodoti balsošanai riska pārvaldības pasākumi; un |
| --- | --- |

b)

b)

dienas kārtības un procedūras, sīki izstrādātus kopsavilkuma ziņojumus par sanāksmēm un pasākumu projektiem, ko attiecīgā gadījumā pieņem deleģēto vai īstenošanas aktu veidā, tostarp rezultātus un paskaidrojumus par atsevišķu dalībvalstu balsojumu komitejās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011

   (1a)

  nozīmē, tostarp pārsūdzības komitejās, kas palīdz Komisijai īstenot [Regulu (EK) Nr. 178/2002, Direktīvu 2001/18/EK, Regulu (EK) Nr. 1829/2003, Regulu (EK) Nr. 1831/2003, Regulu (EK) Nr. 2065/2003, Regulu (EK) Nr. 1935/2004, Regulu (EK) Nr. 1331/2008, Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un Regulu Nr. 2015/2283], kur un kurās tiek apspriesti un nodoti balsošanai riska pārvaldības pasākumi; un

dienas kārtības un procedūras, sīki izstrādātus kopsavilkuma ziņojumus par sanāksmēm un pasākumu projektiem, ko attiecīgā gadījumā pieņem deleģēto vai īstenošanas aktu veidā, tostarp rezultātus un paskaidrojumus par atsevišķu dalībvalstu balsojumu komitejās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011

1a

nozīmē, tostarp pārsūdzības komitejās, kas palīdz Komisijai īstenot [Regulu (EK) Nr. 178/2002, Direktīvu 2001/18/EK, Regulu (EK) Nr. 1829/2003, Regulu (EK) Nr. 1831/2003, Regulu (EK) Nr. 2065/2003, Regulu (EK) Nr. 1935/2004, Regulu (EK) Nr. 1331/2008, Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un Regulu Nr. 2015/2283], kur un kurās tiek apspriesti un nodoti balsošanai riska pārvaldības pasākumi; un

| c) | to dalībvalstu darba grupu sanāksmju darba kārtības un detalizētus protokolus, kurās apspriež attiecīgos riska pārvaldības pasākumus; |
| --- | --- |

c)

c)

to dalībvalstu darba grupu sanāksmju darba kārtības un detalizētus protokolus, kurās apspriež attiecīgos riska pārvaldības pasākumus;

to dalībvalstu darba grupu sanāksmju darba kārtības un detalizētus protokolus, kurās apspriež attiecīgos riska pārvaldības pasākumus;

2.
     
  Šā panta 1. punkta nolūkā Komisija katram pasākuma projektam, kas jāpieņem saskaņā ar [Vispārīgās pārtikas aprites regulas] 58. pantu, Direktīvas 2001/18/EK 30. pantu, Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantu, Regulas (EK) Nr. 1831/2003 22. pantu, Regulas (EK) Nr. 2065/2003 19. pantu, Regulas (EK) Nr. 1935/2004 23. pantu, Regulas (EK) Nr. 1331/2008 14. pantu, Regulas (EK) Nr. 1107/2009 79. pantu un Regulas (ES) 2015/2283 30. un 32. pantu, pievieno paskaidrojumu, kurā ietver:

| (a) | pasākuma iemeslus un mērķus; |
| --- | --- |

(a)

(a)

pasākuma iemeslus un mērķus;

pasākuma iemeslus un mērķus;

| (b) | pasākuma pamatojumu, ņemot vērā gan nepieciešamības, gan proporcionalitātes apsvērumus; |
| --- | --- |

(b)

(b)

pasākuma pamatojumu, ņemot vērā gan nepieciešamības, gan proporcionalitātes apsvērumus;

pasākuma pamatojumu, ņemot vērā gan nepieciešamības, gan proporcionalitātes apsvērumus;

| (c) | pasākuma ietekmi uz sabiedrības un dzīvnieku veselību, uz sabiedrību un pārtikas ražotājiem, kā norādīts ietekmes novērtējumā, un |
| --- | --- |

(c)

(c)

pasākuma ietekmi uz sabiedrības un dzīvnieku veselību, uz sabiedrību un pārtikas ražotājiem, kā norādīts ietekmes novērtējumā, un

pasākuma ietekmi uz sabiedrības un dzīvnieku veselību, uz sabiedrību un pārtikas ražotājiem, kā norādīts ietekmes novērtējumā, un

| (d) | visu publisko apspriešanu, tostarp saskaņā ar [Vispārīgās pārtikas aprites regulas] 9. pantu veikto, rezultātus. |
| --- | --- |

(d)

(d)

visu publisko apspriešanu, tostarp saskaņā ar [Vispārīgās pārtikas aprites regulas] 9. pantu veikto, rezultātus.

visu publisko apspriešanu, tostarp saskaņā ar [Vispārīgās pārtikas aprites regulas] 9. pantu veikto, rezultātus.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0417/2018).

1

(22)  
  https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_en.pdf
  .

22

https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_en.pdf

(23)  Komisijas paziņojums par Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Aizliegt glifosātu un aizsargāt no kaitīgiem pesticīdiem gan cilvēkus, gan vidi”, C(2017)8414.

23

(23)  Komisijas paziņojums par Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Aizliegt glifosātu un aizsargāt no kaitīgiem pesticīdiem gan cilvēkus, gan vidi”, C(2017)8414.

23

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

25

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

26

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

26

(1)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regula (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

1

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regula (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīva 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (OV L 276, 20.10.2010., 33. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīva 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (OV L 276, 20.10.2010., 33. lpp.).

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regula (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

39

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regula (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

39

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/274 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/274

---

P8_TA(2018)0490

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (Cedefop) ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko dibina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (Cedefop) un atceļ Regulu (EEK) Nr. 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 388/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0532), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0532),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 166. panta 4. punktu, 165. panta 4. punktu un 149. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0343/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 166. panta 4. punktu, 165. panta 4. punktu un 149. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0343/2016),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 30. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 30. marta atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 9. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 9. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0273/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0273/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 209, 30.6.2017., 49. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0257

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (Cedefop) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/128.)

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/275 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/275

---

P8_TA(2018)0491

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra (EU-OSHA) ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko dibina Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (EU-OSHA) un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 388/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0528), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0528),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punkta a apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0344/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punkta a apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0344/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 30. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 30. marta atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 9. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 9. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0274/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0274/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 209, 30.6.2017., 49. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0254

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (EU-OSHA) un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/126.)

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/276 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/276

---

P8_TA(2018)0492

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound) ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko dibina Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu (Eurofound) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 388/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0531), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0531),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0342/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0342/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 30. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 30. marta atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 9. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 9. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0275/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0275/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 209, 30.6.2017., 49. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0256

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu (Eurofound) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1365/75

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/127.)

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/277 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/277

---

P8_TA(2018)0493

ES tipa apstiprināšanas tiesību aktu papildināšana saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ES tipa apstiprināšanas tiesību aktu papildināšanu saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 388/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0397), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0397),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0250/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0250/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 28. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 28. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0359/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0359/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 440, 6.12.2018., 95. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0220

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko attiecībā uz Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības papildina Savienības tipa apstiprināšanas tiesību aktus

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/26.)

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/278 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/278

---

P8_TA(2018)0495

Vīzu kodekss ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 388/28)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Eiropas Savienības kopējā īstermiņa vīzu politika ir bijusi būtisks elements telpas bez iekšējām robežām izveidē. Vīzu politikai
  arī turpmāk vajadzētu būt svarīgam instrumentam, ar ko veicināt tūrismu un uzņēmējdarbību, vienlaikus palīdzot novērst draudus drošībai un neatbilstīgās migrācijas risku Savienībā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Eiropas Savienības kopējā īstermiņa vīzu politika ir bijusi būtisks elements telpas bez iekšējām robežām izveidē. Vīzu politikai
  arī turpmāk vajadzētu būt svarīgam instrumentam, ar ko veicināt tūrismu un uzņēmējdarbību, vienlaikus palīdzot novērst draudus drošībai un neatbilstīgās migrācijas risku Savienībā
  .

| (1) | Eiropas Savienības kopējā īstermiņa vīzu politika ir bijusi būtisks elements telpas bez iekšējām robežām izveidē. Vīzu politikai
  , kurā ievērotas cilvēktiesības un pamatbrīvības, būtu jāatvieglo trešo valstu valstspiederīgo braucieni uz ES, garantējot pārvietošanās brīvību un vienlaikus arī nodrošinot cilvēku drošību ES teritorijā
  .
  Kopējai vīzu politikai vajadzētu būt konsekventai attiecībā pret citām Savienības politikas jomām, piemēram, pārvietošanās brīvības, uzturēšanās un mobilitātes jomā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības kopējā īstermiņa vīzu politika ir bijusi būtisks elements telpas bez iekšējām robežām izveidē. Vīzu politikai
  , kurā ievērotas cilvēktiesības un pamatbrīvības, būtu jāatvieglo trešo valstu valstspiederīgo braucieni uz ES, garantējot pārvietošanās brīvību un vienlaikus arī nodrošinot cilvēku drošību ES teritorijā
  .
  Kopējai vīzu politikai vajadzētu būt konsekventai attiecībā pret citām Savienības politikas jomām, piemēram, pārvietošanās brīvības, uzturēšanās un mobilitātes jomā.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Piemērojot šo regulu, dalībvalstīm būtu jāievēro savas saistības, kas paredzētas starptautiskajās tiesībās, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bēgļa statusu, Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām un citos attiecīgos starptautiskos instrumentos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Piemērojot šo regulu, dalībvalstīm būtu jāievēro savas saistības, kas paredzētas starptautiskajās tiesībās, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bēgļa statusu, Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām un citos attiecīgos starptautiskos instrumentos.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Vīzu pieteikumu procedūrai vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršai attiecībā uz pieteikuma iesniedzējiem. Būtu precīzi jānosaka, kura dalībvalsts ir kompetenta izskatīt vīzas pieteikumu, īpaši, ja plānotais apmeklējums aptver vairākas dalībvalstis. Ja iespējams, dalībvalstīm būtu jāļauj, ka pieteikuma veidlapas tiek aizpildītas un iesniegtas elektroniski. Būtu jānosaka dažādu procedūras posmu termiņš, īpaši, lai ceļotāji varētu
  savlaicīgi
  veikt plānošanu un tiktu novērsti īpaši noslogoti laikposmi konsulātos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Vīzu pieteikumu procedūrai vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršai attiecībā uz pieteikuma iesniedzējiem. Būtu precīzi jānosaka, kura dalībvalsts ir kompetenta izskatīt vīzas pieteikumu, īpaši, ja plānotais apmeklējums aptver vairākas dalībvalstis. Ja iespējams, dalībvalstīm būtu jāļauj, ka pieteikuma veidlapas tiek aizpildītas un iesniegtas elektroniski. Būtu jānosaka dažādu procedūras posmu termiņš, īpaši, lai ceļotāji varētu
  savlaicīgi
  veikt plānošanu un tiktu novērsti īpaši noslogoti laikposmi konsulātos.

| (4) | Vīzu pieteikumu procedūrai vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršai
  un ar samērīgām izmaksām
  attiecībā uz pieteikuma iesniedzējiem. Būtu precīzi jānosaka, kura dalībvalsts ir kompetenta izskatīt vīzas pieteikumu, īpaši, ja plānotais apmeklējums aptver vairākas dalībvalstis. Dalībvalstīm būtu jāļauj, ka pieteikuma veidlapas tiek aizpildītas un iesniegtas elektroniski. Būtu jānosaka dažādu procedūras posmu termiņš, īpaši, lai ceļotāji varētu
  saprātīgā termiņā iepriekš
  veikt plānošanu un tiktu novērsti īpaši noslogoti laikposmi konsulātos.
  Turpmākajā acquis pārveidē par patiesi kopēju vīzu politiku vēl vairāk vajadzētu saskaņot vīzu izsniegšanas procedūras un nosacījumus un stiprināt vienotu to piemērošanu. |
| --- | --- |

(4)

Vīzu pieteikumu procedūrai vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršai
  un ar samērīgām izmaksām
  attiecībā uz pieteikuma iesniedzējiem. Būtu precīzi jānosaka, kura dalībvalsts ir kompetenta izskatīt vīzas pieteikumu, īpaši, ja plānotais apmeklējums aptver vairākas dalībvalstis. Dalībvalstīm būtu jāļauj, ka pieteikuma veidlapas tiek aizpildītas un iesniegtas elektroniski. Būtu jānosaka dažādu procedūras posmu termiņš, īpaši, lai ceļotāji varētu
  saprātīgā termiņā iepriekš
  veikt plānošanu un tiktu novērsti īpaši noslogoti laikposmi konsulātos.
  Turpmākajā acquis pārveidē par patiesi kopēju vīzu politiku vēl vairāk vajadzētu saskaņot vīzu izsniegšanas procedūras un nosacījumus un stiprināt vienotu to piemērošanu.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Vīzu pieteikumus un lēmumus saistībā ar kādu pieteikumu izskata un pieņem konsulāti. Dalībvalstīm būtu jānodrošina klātbūtne vai citas dalībvalsts veikta pārstāvēšana trešās valstīs, uz kuru valstspiederīgajiem attiecas vīzas prasība, un jāgādā par to, lai konsulātiem būtu pietiekamas zināšanas par vietējo situāciju nolūkā garantēt vīzas pieteikuma procedūras integritāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Vīzu pieteikumus un lēmumus saistībā ar kādu pieteikumu izskata un pieņem konsulāti. Dalībvalstīm būtu jānodrošina klātbūtne vai citas dalībvalsts veikta pārstāvēšana trešās valstīs, uz kuru valstspiederīgajiem attiecas vīzas prasība, un jāgādā par to, lai konsulātiem būtu pietiekamas zināšanas par vietējo situāciju nolūkā garantēt vīzas pieteikuma procedūras integritāti.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Dalībvalstīm nevajadzētu būt pienākumam nodrošināt tiešas piekļuves iespēju pieteikumu iesniegšanai konsulātā vietās, kur pieņemt vīzas pieteikumus to vārdā ir pilnvarots ārpakalpojumu sniedzējs, neskarot pienākumus, kas dalībvalstīm uzlikti ar Direktīvu 2004/38/EK (18) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Dalībvalstīm nevajadzētu būt pienākumam nodrošināt tiešas piekļuves iespēju pieteikumu iesniegšanai konsulātā vietās, kur pieņemt vīzas pieteikumus to vārdā ir pilnvarots ārpakalpojumu sniedzējs, neskarot pienākumus, kas dalībvalstīm uzlikti ar Direktīvu 2004/38/EK (18) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu.

svītrots

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Pieteikumu iesniedzējiem, kas iesniedz pieteikumu uz īstermiņa vīzu, nebūtu jāpieprasa uzrādīt ceļojuma medicīnisko apdrošināšanu. Tas ir nesamērīgs slogs pieteikumu iesniedzējiem, un nav pierādīts, ka īstermiņa vīzu turētāji radītu lielāku risku sabiedrības medicīnas tēriņiem dalībvalstīs nekā tie trešo valstu valstspiederīgie, kas ir atbrīvoti no vīzas prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Pieteikumu iesniedzējiem, kas iesniedz pieteikumu uz īstermiņa vīzu, nebūtu jāpieprasa uzrādīt ceļojuma medicīnisko apdrošināšanu. Tas ir nesamērīgs slogs pieteikumu iesniedzējiem, un nav pierādīts, ka īstermiņa vīzu turētāji radītu lielāku risku sabiedrības medicīnas tēriņiem dalībvalstīs nekā tie trešo valstu valstspiederīgie, kas ir atbrīvoti no vīzas prasības.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Vīzas nodevai būtu jānodrošina, ka ir pieejami pietiekami finanšu resursi, lai segtu izdevumus par vīzu apstrādi, tostarp piemērotu struktūru un pietiekama darbinieku skaita nodrošināšanai, lai garantētu vīzu pieteikumu izskatīšanas kvalitāti un integritāti. Vīzas nodeva būtu jāpārskata
  reizi divos gados
  , pamatojoties uz objektīviem kritērijiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Vīzas nodevai būtu jānodrošina, ka ir pieejami pietiekami finanšu resursi, lai segtu izdevumus par vīzu apstrādi, tostarp piemērotu struktūru un pietiekama darbinieku skaita nodrošināšanai, lai garantētu vīzu pieteikumu izskatīšanas kvalitāti un integritāti. Vīzas nodeva būtu jāpārskata
  reizi divos gados
  , pamatojoties uz objektīviem kritērijiem.

| (6) | Vīzas nodevai būtu jānodrošina, ka ir pieejami pietiekami finanšu resursi, lai segtu izdevumus par vīzu apstrādi, tostarp piemērotu struktūru un pietiekama darbinieku skaita nodrošināšanai, lai garantētu vīzu pieteikumu izskatīšanas kvalitāti
  , ātrumu
  un integritāti. Vīzas nodeva būtu jāpārskata
  ik pēc diviem gadiem
  , pamatojoties uz objektīviem
  vērtēšanas
  kritērijiem. |
| --- | --- |

(6)

Vīzas nodevai būtu jānodrošina, ka ir pieejami pietiekami finanšu resursi, lai segtu izdevumus par vīzu apstrādi, tostarp piemērotu struktūru un pietiekama darbinieku skaita nodrošināšanai, lai garantētu vīzu pieteikumu izskatīšanas kvalitāti
  , ātrumu
  un integritāti. Vīzas nodeva būtu jāpārskata
  ik pēc diviem gadiem
  , pamatojoties uz objektīviem
  vērtēšanas
  kritērijiem.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Pieteikumu iesniedzēju uzņemšanas kārtībā būtu pienācīgi jāievēro cilvēka cieņa un pamattiesības, kas minētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā. Vīzu pieteikumu apstrāde būtu jāveic bez diskriminācijas, profesionāli un ar cieņu pret pieteikumu iesniedzējiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Pieteikumu iesniedzēju uzņemšanas kārtībā būtu pienācīgi jāievēro cilvēka cieņa un pamattiesības, kas minētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā. Vīzu pieteikumu apstrāde būtu jāveic bez diskriminācijas, profesionāli un ar cieņu pret pieteikumu iesniedzējiem.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Lai nodrošinātu, ka trešo valstu valstspiederīgie, uz kuriem attiecas vīzas prasība, var iesniegt vīzas pieteikumu
  savā dzīvesvietā, pat ja neviena dalībvalsts nav pārstāvēta pieteikumu pieņemšanas nolūkos
  , ārpakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt iespējai
  sniegt vajadzīgos pakalpojumus
  par maksu, kas pārsniedz vispārējo maksimālo līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Lai nodrošinātu, ka trešo valstu valstspiederīgie, uz kuriem attiecas vīzas prasība, var iesniegt vīzas pieteikumu
  savā dzīvesvietā, pat ja neviena dalībvalsts nav pārstāvēta pieteikumu pieņemšanas nolūkos
  , ārpakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt iespējai
  sniegt vajadzīgos pakalpojumus
  par maksu, kas pārsniedz vispārējo maksimālo līmeni.

| (7) | Lai nodrošinātu, ka trešo valstu valstspiederīgie, uz kuriem attiecas vīzas prasība, var iesniegt vīzas pieteikumu
  vistuvāk savai dzīvesvietai
  , ārpakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt iespējai
  pieņemt pieteikumus
  par maksu, kas pārsniedz vispārējo maksimālo līmeni. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu, ka trešo valstu valstspiederīgie, uz kuriem attiecas vīzas prasība, var iesniegt vīzas pieteikumu
  vistuvāk savai dzīvesvietai
  , ārpakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt iespējai
  pieņemt pieteikumus
  par maksu, kas pārsniedz vispārējo maksimālo līmeni.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Pārstāvības pasākumi būtu jāracionalizē, un būtu jāizvairās no šķēršļiem šādu pasākumu noslēgšanai starp dalībvalstīm. Pārstāvošajai dalībvalstij vajadzētu būt atbildīgai par visu vīzas pieteikumu apstrādes procesu, neiesaistot pārstāvēto dalībvalsti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Pārstāvības pasākumi būtu jāracionalizē, un būtu jāizvairās no šķēršļiem šādu pasākumu noslēgšanai starp dalībvalstīm. Pārstāvošajai dalībvalstij vajadzētu būt atbildīgai par visu vīzas pieteikumu apstrādes procesu, neiesaistot pārstāvēto dalībvalsti.

| (8) | Pārstāvības pasākumi būtu jāracionalizē
  un jāpadara vienkāršāki
  , un būtu jāizvairās no šķēršļiem šādu pasākumu noslēgšanai starp dalībvalstīm. Pārstāvošajai dalībvalstij vajadzētu būt atbildīgai par visu vīzas pieteikumu apstrādes procesu, neiesaistot pārstāvēto dalībvalsti. |
| --- | --- |

(8)

Pārstāvības pasākumi būtu jāracionalizē
  un jāpadara vienkāršāki
  , un būtu jāizvairās no šķēršļiem šādu pasākumu noslēgšanai starp dalībvalstīm. Pārstāvošajai dalībvalstij vajadzētu būt atbildīgai par visu vīzas pieteikumu apstrādes procesu, neiesaistot pārstāvēto dalībvalsti.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Ja dažas trešās valstis nesadarbojas tādu savu valstspiederīgo atpakaļuzņemšanā, kuri aizturēti neatbilstīgās situācijās, un šīs trešās valstis efektīvi nesadarbojas atgriešanas procesā, daži Regulas (EK) Nr. 810/2009 noteikumi, pamatojoties uz pārredzamu mehānismu, kas balstīts uz objektīviem kritērijiem, būtu jāpiemēro ierobežoti un pagaidu kārtā, lai sekmētu sadarbību ar attiecīgo trešo valsti attiecībā uz neatbilstīgu migrantu atpakaļuzņemšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Ja dažas trešās valstis nesadarbojas tādu savu valstspiederīgo atpakaļuzņemšanā, kuri aizturēti neatbilstīgās situācijās, un šīs trešās valstis efektīvi nesadarbojas atgriešanas procesā, daži Regulas (EK) Nr. 810/2009 noteikumi, pamatojoties uz pārredzamu mehānismu, kas balstīts uz objektīviem kritērijiem, būtu jāpiemēro ierobežoti un pagaidu kārtā, lai sekmētu sadarbību ar attiecīgo trešo valsti attiecībā uz neatbilstīgu migrantu atpakaļuzņemšanu.

| (11) | Ja dažas trešās valstis
  sadarbojas apmierinoši vai
  nesadarbojas tādu savu valstspiederīgo atpakaļuzņemšanā, kuri aizturēti neatbilstīgās situācijās, un šīs trešās valstis
  izrāda pietiekamu vēlmi vai
  efektīvi nesadarbojas atgriešanas procesā, daži Regulas (EK) Nr. 810/2009 noteikumi, pamatojoties uz pārredzamu mehānismu, kas balstīts uz objektīviem kritērijiem, būtu jāpiemēro ierobežoti un pagaidu kārtā, lai sekmētu sadarbību
  vai veicinātu tās turpināšanu
  ar attiecīgo trešo valsti attiecībā uz neatbilstīgu migrantu atpakaļuzņemšanu. |
| --- | --- |

(11)

Ja dažas trešās valstis
  sadarbojas apmierinoši vai
  nesadarbojas tādu savu valstspiederīgo atpakaļuzņemšanā, kuri aizturēti neatbilstīgās situācijās, un šīs trešās valstis
  izrāda pietiekamu vēlmi vai
  efektīvi nesadarbojas atgriešanas procesā, daži Regulas (EK) Nr. 810/2009 noteikumi, pamatojoties uz pārredzamu mehānismu, kas balstīts uz objektīviem kritērijiem, būtu jāpiemēro ierobežoti un pagaidu kārtā, lai sekmētu sadarbību
  vai veicinātu tās turpināšanu
  ar attiecīgo trešo valsti attiecībā uz neatbilstīgu migrantu atpakaļuzņemšanu.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Pieteikuma iesniedzējiem, kuriem ir atteikta vīza,
  ir tiesības
  iesniegt pārsūdzību, kas
  noteiktā procedūras stadijā
  garantētu efektīvu pārsūdzību tiesā.
  Sīkāka
  informācija par atteikuma iemesliem un pārsūdzības procedūrām negatīvu lēmumu gadījumā būtu jāsniedz paziņojumā par atteikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Pieteikuma iesniedzējiem, kuriem ir atteikta vīza,
  ir tiesības
  iesniegt pārsūdzību, kas
  noteiktā procedūras stadijā
  garantētu efektīvu pārsūdzību tiesā.
  Sīkāka
  informācija par atteikuma iemesliem un pārsūdzības procedūrām negatīvu lēmumu gadījumā būtu jāsniedz paziņojumā par atteikumu.

| (12) | Pieteikuma iesniedzējiem, kuriem ir atteikta vīza,
  vajadzētu būt tiesībām
  iesniegt pārsūdzību, kas
  tuvākajā iespējamajā laikā
  garantētu efektīvu pārsūdzību tiesā.
  Sīka
  informācija par atteikuma iemesliem un pārsūdzības procedūrām negatīvu lēmumu gadījumā būtu jāsniedz paziņojumā par atteikumu. |
| --- | --- |

(12)

Pieteikuma iesniedzējiem, kuriem ir atteikta vīza,
  vajadzētu būt tiesībām
  iesniegt pārsūdzību, kas
  tuvākajā iespējamajā laikā
  garantētu efektīvu pārsūdzību tiesā.
  Sīka
  informācija par atteikuma iemesliem un pārsūdzības procedūrām negatīvu lēmumu gadījumā būtu jāsniedz paziņojumā par atteikumu.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un tiesības un principi, kas jo īpaši atzīti starptautiskajos līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Tās mērķis jo īpaši ir nodrošināt, ka pilnībā tiek ievērotas tiesības uz personas datu aizsardzību, kā noteikts LESD 16. pantā, tiesības uz privāto un ģimenes dzīvi, kā noteikts 7. pantā, tiesības uz patvērumu, kā noteikts 18. pantā, un bērna tiesības, kā noteikts minētās hartas 24. pantā, kā arī neaizsargātu grupu aizsardzība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un tiesības un principi, kas jo īpaši atzīti starptautiskajos līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Tās mērķis jo īpaši ir nodrošināt, ka pilnībā tiek ievērotas tiesības uz personas datu aizsardzību, kā noteikts LESD 16. pantā, tiesības uz privāto un ģimenes dzīvi, kā noteikts 7. pantā, tiesības uz patvērumu, kā noteikts 18. pantā, un bērna tiesības, kā noteikts minētās hartas 24. pantā, kā arī neaizsargātu grupu aizsardzība.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Būtu jānosaka elastīgi noteikumi, kas ļautu dalībvalstīm optimāli koplietot resursus un palielināt konsulāro tvērumu. Dalībvalstu sadarbība (“Šengenas vīzu centri”) varētu notikt jebkādā veidā, to pielāgojot vietējiem apstākļiem, lai palielinātu ģeogrāfisko konsulāro tvērumu, samazinātu dalībvalstu izmaksas, stiprinātu Savienības atpazīstamību un uzlabotu vīzas pieteikumu iesniedzējiem piedāvātos pakalpojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Būtu jānosaka elastīgi noteikumi, kas ļautu dalībvalstīm optimāli koplietot resursus un palielināt konsulāro tvērumu. Dalībvalstu sadarbība (“Šengenas vīzu centri”) varētu notikt jebkādā veidā, to pielāgojot vietējiem apstākļiem, lai palielinātu ģeogrāfisko konsulāro tvērumu, samazinātu dalībvalstu izmaksas, stiprinātu Savienības atpazīstamību un uzlabotu vīzas pieteikumu iesniedzējiem piedāvātos pakalpojumus.

| (16) | Būtu jānosaka elastīgi noteikumi, kas ļautu dalībvalstīm optimāli koplietot resursus un palielināt konsulāro tvērumu. Dalībvalstu sadarbība (“Šengenas vīzu centri”) varētu notikt jebkādā veidā, to pielāgojot vietējiem apstākļiem, lai palielinātu ģeogrāfisko konsulāro tvērumu, samazinātu dalībvalstu izmaksas, stiprinātu Savienības atpazīstamību un uzlabotu vīzas pieteikumu iesniedzējiem piedāvātos pakalpojumus.
  Ar kopējo vīzu politiku būtu jārada izaugsmi veicinoši apstākļi, un tai vajadzētu būt saskanīgai ar citām Savienības politikas jomām, piemēram, tām, kas saistītas ar ārējām attiecībām, tirdzniecību, izglītību, kultūru un tūrismu. |
| --- | --- |

(16)

Būtu jānosaka elastīgi noteikumi, kas ļautu dalībvalstīm optimāli koplietot resursus un palielināt konsulāro tvērumu. Dalībvalstu sadarbība (“Šengenas vīzu centri”) varētu notikt jebkādā veidā, to pielāgojot vietējiem apstākļiem, lai palielinātu ģeogrāfisko konsulāro tvērumu, samazinātu dalībvalstu izmaksas, stiprinātu Savienības atpazīstamību un uzlabotu vīzas pieteikumu iesniedzējiem piedāvātos pakalpojumus.
  Ar kopējo vīzu politiku būtu jārada izaugsmi veicinoši apstākļi, un tai vajadzētu būt saskanīgai ar citām Savienības politikas jomām, piemēram, tām, kas saistītas ar ārējām attiecībām, tirdzniecību, izglītību, kultūru un tūrismu.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Dalībvalstu izstrādātas elektroniskās vīzas pieteikumu sistēmas
  atvieglo
  pieteikšanās procedūru gan pieteikumu iesniedzējiem, gan konsulātiem. Būtu jāizstrādā kopējs risinājums, kas
  ļautu panākt
  pilnīgu digitalizāciju, pilnībā izmantojot jaunākās juridiskās un tehnoloģiskās attīstības tendences. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Dalībvalstu izstrādātas elektroniskās vīzas pieteikumu sistēmas
  atvieglo
  pieteikšanās procedūru gan pieteikumu iesniedzējiem, gan konsulātiem. Būtu jāizstrādā kopējs risinājums, kas
  ļautu panākt
  pilnīgu digitalizāciju, pilnībā izmantojot jaunākās juridiskās un tehnoloģiskās attīstības tendences.

| (17) | Dalībvalstu izstrādātas elektroniskās vīzas pieteikumu sistēmas
  ir būtiski svarīgas, lai atvieglotu
  pieteikšanās procedūru gan pieteikumu iesniedzējiem, gan konsulātiem. Būtu
  līdz 2025. gadam
  jāizstrādā kopējs risinājums 
  — tiešsaistes platforma un ES e-vīza —
  , kas
  nodrošinātu
  pilnīgu digitalizāciju, pilnībā izmantojot jaunākās juridiskās un tehnoloģiskās attīstības tendences
  , lai uz vīzu varētu pieteikties tiešsaistē un lai tādējādi apmierinātu pieteikuma iesniedzēju vajadzības un piesaistītu vairāk Šengenas zonas apmeklētāju
  .
  Elektroniskajai vīzu pieteikumu sistēmai vajadzētu būt pilnībā pieejamai personām ar invaliditāti. Būtu jānostiprina un vienoti jāpiemēro vienkāršas un efektīvas procesuālās garantijas. |
| --- | --- |

(17)

Dalībvalstu izstrādātas elektroniskās vīzas pieteikumu sistēmas
  ir būtiski svarīgas, lai atvieglotu
  pieteikšanās procedūru gan pieteikumu iesniedzējiem, gan konsulātiem. Būtu
  līdz 2025. gadam
  jāizstrādā kopējs risinājums 
  — tiešsaistes platforma un ES e-vīza —
  , kas
  nodrošinātu
  pilnīgu digitalizāciju, pilnībā izmantojot jaunākās juridiskās un tehnoloģiskās attīstības tendences
  , lai uz vīzu varētu pieteikties tiešsaistē un lai tādējādi apmierinātu pieteikuma iesniedzēju vajadzības un piesaistītu vairāk Šengenas zonas apmeklētāju
  .
  Elektroniskajai vīzu pieteikumu sistēmai vajadzētu būt pilnībā pieejamai personām ar invaliditāti. Būtu jānostiprina un vienoti jāpiemēro vienkāršas un efektīvas procesuālās garantijas.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Piemērojot regulu (EK) Nr. 810/2009, dalībvalstīm būtu jāievēro saistības, kas tām paredzētas starptautiskajās tiesībās, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bēgļa statusu, Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām un citos attiecīgos starptautiskos instrumentos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Piemērojot regulu (EK) Nr. 810/2009, dalībvalstīm būtu jāievēro saistības, kas tām paredzētas starptautiskajās tiesībās, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bēgļa statusu, Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām un citos attiecīgos starptautiskos instrumentos.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

27.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (27a) | Š

  īs regulas īstenošanai pieņem vajadzīgos pasākumus. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz tehniskām izmaiņām šīs regulas pielikumos saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27a)

Š

  īs regulas īstenošanai pieņem vajadzīgos pasākumus. Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz tehniskām izmaiņām šīs regulas pielikumos saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

27.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (27b) | Būtu jāizstrādā piemēroti pasākumi šīs regulas uzraudzībai un novērtēšanai attiecībā uz vīzu pieteikumu apstrādes saskaņošanu. Uzraudzībā un novērtēšanā būtu arī jāseko līdzi, vai dalībvalstis pieteikumu apstrādē pilnībā ievēro pamattiesības un vai tiek piemērots nediskriminēšanas princips un personas datu aizsardzība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27b)

Būtu jāizstrādā piemēroti pasākumi šīs regulas uzraudzībai un novērtēšanai attiecībā uz vīzu pieteikumu apstrādes saskaņošanu. Uzraudzībā un novērtēšanā būtu arī jāseko līdzi, vai dalībvalstis pieteikumu apstrādē pilnībā ievēro pamattiesības un vai tiek piemērots nediskriminēšanas princips un personas datu aizsardzība.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ar šo regulu paredz nosacījumus un procedūras, lai izsniegtu vīzas plānotām uzturēšanās reizēm dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas nav ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.; | 1.   1. Ar šo regulu paredz nosacījumus un procedūras, lai izsniegtu vīzas plānotām uzturēšanās reizēm dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas nav ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā
  , un plānotām uzturēšanās reizēm sporta un kultūras jomas profesionāļiem uz laiku līdz vienam gadam, nevienā atsevišķā dalībvalstī neuzturoties ilgāk par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ar šo regulu paredz nosacījumus un procedūras, lai izsniegtu vīzas plānotām uzturēšanās reizēm dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas nav ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.;

1.   1. Ar šo regulu paredz nosacījumus un procedūras, lai izsniegtu vīzas plānotām uzturēšanās reizēm dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas nav ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā
  , un plānotām uzturēšanās reizēm sporta un kultūras jomas profesionāļiem uz laiku līdz vienam gadam, nevienā atsevišķā dalībvalstī neuzturoties ilgāk par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā
  .

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

1. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | regulas 1. pantā pievieno šādu punktu:




  “3.a
     
  Piemērojot šo regulu, dalībvalstis pilnībā ievēro attiecīgos Savienības tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), attiecīgos starptautisko tiesību aktus, tostarp Konvenciju par bēgļa statusu (“Ženēvas konvencija”), saistības attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieejamību, jo īpaši neizraidīšanas principu, un pamattiesības. Saskaņā ar vispārējiem Savienības tiesību principiem lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, ir jāpieņem, katru gadījumu izskatot atsevišķi.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1a)

(1a)

regulas 1. pantā pievieno šādu punktu:

“3.a
     
  Piemērojot šo regulu, dalībvalstis pilnībā ievēro attiecīgos Savienības tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), attiecīgos starptautisko tiesību aktus, tostarp Konvenciju par bēgļa statusu (“Ženēvas konvencija”), saistības attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieejamību, jo īpaši neizraidīšanas principu, un pamattiesības. Saskaņā ar vispārējiem Savienības tiesību principiem lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, ir jāpieņem, katru gadījumu izskatot atsevišķi.”;

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

1. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1b) | regulas 1. pantā pievieno šādu punktu:




  (3b)
     
  Eiropas Komisija līdz 2025. gadam nāk klajā ar elektronisko vīzas pieteikumu, e-vīzu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1b)

(1b)

regulas 1. pantā pievieno šādu punktu:

(3b)
     
  Eiropas Komisija līdz 2025. gadam nāk klajā ar elektronisko vīzas pieteikumu, e-vīzu.

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts – d apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

2. pants – 12.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.a | Sporta un kultūras speciālisti: trešo valstu valstspiederīgie, kuri nav Savienības pilsoņi Līguma 20. panta 1. punkta izpratnē un kuri ietilpst šādās kategorijās: izpildītāji un to atbalstošais personāls un augstu sasniegumu sportisti un to atbalstošais personāls (kā arī attiecīgā gadījumā šo personu ģimenes locekļi), kuri ir skaidri pierādījuši, ka pastāv administratīvi un loģistikas šķēršļi, kas kavē tūres vai sacensību organizēšanu vairākās Šengenas zonas dalībvalstīs vairāk nekā trīs mēnešu ilgumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.a

12.a

Sporta un kultūras speciālisti: trešo valstu valstspiederīgie, kuri nav Savienības pilsoņi Līguma 20. panta 1. punkta izpratnē un kuri ietilpst šādās kategorijās: izpildītāji un to atbalstošais personāls un augstu sasniegumu sportisti un to atbalstošais personāls (kā arī attiecīgā gadījumā šo personu ģimenes locekļi), kuri ir skaidri pierādījuši, ka pastāv administratīvi un loģistikas šķēršļi, kas kavē tūres vai sacensību organizēšanu vairākās Šengenas zonas dalībvalstīs vairāk nekā trīs mēnešu ilgumā.

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – a apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 3. punkts – a apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

3. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | regulas 3. panta 5. punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)

regulas 3. panta 5. punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

| (3) | regulas 3. panta 5. punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem: |
| --- | --- |

(3)

regulas 3. panta 5. punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

| | “b) | trešo valstu valstspiederīgie, kam ir derīga uzturēšanās atļauja, ko izsniegusi dalībvalsts, kura nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, vai dalībvalsts, kura Šengenas acquis noteikumus vēl nepiemēro pilnībā, vai trešo valstu valstspiederīgie, kam ir kāda no V pielikumā uzskaitītajām derīgām uzturēšanās atļaujām, ko izsniegušas Amerikas Savienotās Valstis, Andora, Japāna, Kanāda vai Sanmarīno un kas to turētājiem garantē beznosacījumu atpakaļuzņemšanu, vai kam ir uzturēšanās atļauja Nīderlandes Karalistes teritorijās Karību jūrā (Arubā, Kirasao, Sentmartēnā, Bonairē, Sintēstatiusā un Sabā); |
| --- | --- | --- |

“b)

“b)

trešo valstu valstspiederīgie, kam ir derīga uzturēšanās atļauja, ko izsniegusi dalībvalsts, kura nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, vai dalībvalsts, kura Šengenas acquis noteikumus vēl nepiemēro pilnībā, vai trešo valstu valstspiederīgie, kam ir kāda no V pielikumā uzskaitītajām derīgām uzturēšanās atļaujām, ko izsniegušas Amerikas Savienotās Valstis, Andora, Japāna, Kanāda vai Sanmarīno un kas to turētājiem garantē beznosacījumu atpakaļuzņemšanu, vai kam ir uzturēšanās atļauja Nīderlandes Karalistes teritorijās Karību jūrā (Arubā, Kirasao, Sentmartēnā, Bonairē, Sintēstatiusā un Sabā);

trešo valstu valstspiederīgie, kam ir derīga uzturēšanās atļauja, ko izsniegusi dalībvalsts, kura nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, vai dalībvalsts, kura Šengenas acquis noteikumus vēl nepiemēro pilnībā, vai trešo valstu valstspiederīgie, kam ir kāda no V pielikumā uzskaitītajām derīgām uzturēšanās atļaujām, ko izsniegušas Amerikas Savienotās Valstis, Andora, Japāna, Kanāda vai Sanmarīno un kas to turētājiem garantē beznosacījumu atpakaļuzņemšanu, vai kam ir uzturēšanās atļauja Nīderlandes Karalistes teritorijās Karību jūrā (Arubā, Kirasao, Sentmartēnā, Bonairē, Sintēstatiusā un Sabā);

| | c) | trešo valstu valstspiederīgie, kam ir derīga vīza ceļošanai uz dalībvalsti, kura nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, vai ceļošanai uz dalībvalsti, kas Šengenas acquis noteikumus vēl nepiemēro pilnībā, vai uz valsti, kas ir puse Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu, vai uz Amerikas Savienotajām Valstīm, Japānu vai Kanādu, vai kam ir derīga vīza ceļošanai uz Nīderlandes Karalistes teritorijām Karību jūrā (Arubu, Kirasao, Sentmartēnu, Bonairi, Sintēstatiusu un Sabu), kad attiecīgā persona ceļo uz izsniedzēju valsti vai uz jebkuru citu trešo valsti vai pēc vīzas izmantošanas atgriežas no izsniedzējas valsts;” |
| --- | --- | --- |

c)

c)

trešo valstu valstspiederīgie, kam ir derīga vīza ceļošanai uz dalībvalsti, kura nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, vai ceļošanai uz dalībvalsti, kas Šengenas acquis noteikumus vēl nepiemēro pilnībā, vai uz valsti, kas ir puse Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu, vai uz Amerikas Savienotajām Valstīm, Japānu vai Kanādu, vai kam ir derīga vīza ceļošanai uz Nīderlandes Karalistes teritorijām Karību jūrā (Arubu, Kirasao, Sentmartēnu, Bonairi, Sintēstatiusu un Sabu), kad attiecīgā persona ceļo uz izsniedzēju valsti vai uz jebkuru citu trešo valsti vai pēc vīzas izmantošanas atgriežas no izsniedzējas valsts;”

trešo valstu valstspiederīgie, kam ir derīga vīza ceļošanai uz dalībvalsti, kura nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, vai ceļošanai uz dalībvalsti, kas Šengenas acquis noteikumus vēl nepiemēro pilnībā, vai uz valsti, kas ir puse Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu, vai uz Amerikas Savienotajām Valstīm, Japānu vai Kanādu, vai kam ir derīga vīza ceļošanai uz Nīderlandes Karalistes teritorijām Karību jūrā (Arubu, Kirasao, Sentmartēnu, Bonairi, Sintēstatiusu un Sabu), kad attiecīgā persona ceļo uz izsniedzēju valsti vai uz jebkuru citu trešo valsti vai pēc vīzas izmantošanas atgriežas no izsniedzējas valsts;”

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

5. panta 1.b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ja apmeklējums aptver vairāk par vienu ceļojuma mērķi vai ja divu mēnešu laikposmā ir paredzēts veikt vairākus atsevišķus apmeklējumus – dalībvalsts, kuras teritorijā atrodas galvenais apmeklējuma mērķis, ja ņem vērā uzturēšanās ilgumu, kas izteikts dienās; vai”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

ja apmeklējums aptver vairāk par vienu ceļojuma mērķi vai ja divu mēnešu laikposmā ir paredzēts veikt vairākus atsevišķus apmeklējumus – dalībvalsts, kuras teritorijā atrodas galvenais apmeklējuma mērķis, ja ņem vērā uzturēšanās ilgumu, kas izteikts dienās; vai”;

| (b) | ja apmeklējums aptver vairāk par vienu ceļojuma mērķi vai ja divu mēnešu laikposmā ir paredzēts veikt vairākus atsevišķus apmeklējumus — dalībvalsts,
  kurā attiecīgā gadījumā atrodas uzņemošā organizācija vai uzņēmums, vai dalībvalsts
  kuras teritorijā atrodas galvenais apmeklējuma mērķis, ja ņem vērā uzturēšanās ilgumu, kas izteikts dienās, vai
  , ja galveno galamērķi nevar noteikt, dalībvalsts, kuras ārējo robežu pieteikuma iesniedzējs plāno šķērsot, ieceļojot dalībvalstu teritorijā
  ; |
| --- | --- |

(b)

ja apmeklējums aptver vairāk par vienu ceļojuma mērķi vai ja divu mēnešu laikposmā ir paredzēts veikt vairākus atsevišķus apmeklējumus — dalībvalsts,
  kurā attiecīgā gadījumā atrodas uzņemošā organizācija vai uzņēmums, vai dalībvalsts
  kuras teritorijā atrodas galvenais apmeklējuma mērķis, ja ņem vērā uzturēšanās ilgumu, kas izteikts dienās, vai
  , ja galveno galamērķi nevar noteikt, dalībvalsts, kuras ārējo robežu pieteikuma iesniedzējs plāno šķērsot, ieceļojot dalībvalstu teritorijā
  ;

kurā attiecīgā gadījumā atrodas uzņemošā organizācija vai uzņēmums, vai dalībvalsts

, ja galveno galamērķi nevar noteikt, dalībvalsts, kuras ārējo robežu pieteikuma iesniedzējs plāno šķērsot, ieceļojot dalībvalstu teritorijā

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

5. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | regulas 5. pantā iekļauj šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5a)

(5a)

regulas 5. pantā iekļauj šādu punktu:

“2.a
     
  Ja dalībvalsts, kas saskaņā ar 1. punkta a) vai b) apakšpunktu ir kompetenta, nav klātesoša vai pārstāvēta trešā valstī, kurā iesniedzējs iesniedz pieteikumu saskaņā ar 10. pantu, pieteikuma iesniedzējam ir tiesības iesniegt pieteikumu:

| a) | kādas plānotā apmeklējuma galamērķa dalībvalsts konsulātā, |
| --- | --- |

a)

a)

kādas plānotā apmeklējuma galamērķa dalībvalsts konsulātā,

kādas plānotā apmeklējuma galamērķa dalībvalsts konsulātā,

| b) | ja a) apakšpunkts nav piemērojams — tās dalībvalsts konsulātā, kurā ieceļo pirmajā, |
| --- | --- |

b)

b)

ja a) apakšpunkts nav piemērojams — tās dalībvalsts konsulātā, kurā ieceļo pirmajā,

ja a) apakšpunkts nav piemērojams — tās dalībvalsts konsulātā, kurā ieceļo pirmajā,

| c) | pārējos gadījumos — jebkuras tādas dalībvalsts konsulātā, kas ir klātesoša valstī, kurā iesniedzējs iesniedz pieteikumu. |
| --- | --- |

c)

c)

pārējos gadījumos — jebkuras tādas dalībvalsts konsulātā, kas ir klātesoša valstī, kurā iesniedzējs iesniedz pieteikumu.

pārējos gadījumos — jebkuras tādas dalībvalsts konsulātā, kas ir klātesoša valstī, kurā iesniedzējs iesniedz pieteikumu.

Ja tās dalībvalsts konsulāts, kura ir kompetenta saskaņā ar 1. punktu, vai tās dalībvalsts konsulāts, kura ir minēta šā punkta pirmajā daļā, atrodas vairāk nekā 500 km attālumā no pieteikuma iesniedzēja dzīvesvietas vai ja atgriešanās brauciena laikā ar sabiedrisko transportu no pieteikuma iesniedzēja dzīvesvietas būtu nepieciešams pārnakšņot un ja citas dalībvalsts konsulāts atrodas tuvāk pieteikuma iesniedzēja dzīvesvietai, pieteikuma iesniedzējam ir tiesības iesniegt pieteikumu konsulātā pēdējā minētajā dalībvalstī.”;

Ja tās dalībvalsts konsulāts, kura ir kompetenta saskaņā ar 1. punktu, vai tās dalībvalsts konsulāts, kura ir minēta šā punkta pirmajā daļā, atrodas vairāk nekā 500 km attālumā no pieteikuma iesniedzēja dzīvesvietas vai ja atgriešanās brauciena laikā ar sabiedrisko transportu no pieteikuma iesniedzēja dzīvesvietas būtu nepieciešams pārnakšņot un ja citas dalībvalsts konsulāts atrodas tuvāk pieteikuma iesniedzēja dzīvesvietai, pieteikuma iesniedzējam ir tiesības iesniegt pieteikumu konsulātā pēdējā minētajā dalībvalstī.”;

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

5. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | regulas 5. pantā iekļauj šādu punktu:




  “2.b
     
  Ja dalībvalsts, kas ir kompetenta saskaņā ar 1. vai 2. punktu, atbilstoši 8. pantam ir vienojusies par pārstāvības pasākumu ar citu dalībvalsti, lai tās vārdā tiktu pārbaudīti iesniegtie pieteikumi un piešķirtas vīzas, pieteikuma iesniedzējs pieteikumu iesniedz pārstāvošās dalībvalsts konsulātā.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5b)

(5b)

regulas 5. pantā iekļauj šādu punktu:

“2.b
     
  Ja dalībvalsts, kas ir kompetenta saskaņā ar 1. vai 2. punktu, atbilstoši 8. pantam ir vienojusies par pārstāvības pasākumu ar citu dalībvalsti, lai tās vārdā tiktu pārbaudīti iesniegtie pieteikumi un piešķirtas vīzas, pieteikuma iesniedzējs pieteikumu iesniedz pārstāvošās dalībvalsts konsulātā.”;

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 6. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

8. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalsts var piekrist pārstāvēt citu dalībvalsti, kas saskaņā ar 5. pantu ir kompetenta, attiecīgās dalībvalsts vārdā izskatīt pieteikumus un izsniegt vīzas. Dalībvalsts var arī ierobežoti pārstāvēt citu dalībvalsti – vienīgi, lai pieņemtu pieteikumus un reģistrētu biometriskos identifikatorus. | “1.   
  Neskarot 6. pantu,
  dalībvalsts var piekrist pārstāvēt citu dalībvalsti, kas saskaņā ar 5. pantu ir kompetenta, attiecīgās dalībvalsts vārdā izskatīt pieteikumus un izsniegt vīzas. Dalībvalsts var arī ierobežoti pārstāvēt citu dalībvalsti – vienīgi, lai pieņemtu pieteikumus un reģistrētu biometriskos identifikatorus.”; |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalsts var piekrist pārstāvēt citu dalībvalsti, kas saskaņā ar 5. pantu ir kompetenta, attiecīgās dalībvalsts vārdā izskatīt pieteikumus un izsniegt vīzas. Dalībvalsts var arī ierobežoti pārstāvēt citu dalībvalsti – vienīgi, lai pieņemtu pieteikumus un reģistrētu biometriskos identifikatorus.

“1.   
  Neskarot 6. pantu,
  dalībvalsts var piekrist pārstāvēt citu dalībvalsti, kas saskaņā ar 5. pantu ir kompetenta, attiecīgās dalībvalsts vārdā izskatīt pieteikumus un izsniegt vīzas. Dalībvalsts var arī ierobežoti pārstāvēt citu dalībvalsti – vienīgi, lai pieņemtu pieteikumus un reģistrētu biometriskos identifikatorus.”;

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 6. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

8. pants – 6. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | regulas 8. panta 6. punktu groza šādi: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

regulas 8. panta 6. punktu groza šādi:

regulas 8. panta 6. punktu groza šādi:

6.   Lai pieteikuma iesniedzējiem vājas transporta infrastruktūras vai liela attāluma dēļ konkrētajā reģionā vai ģeogrāfiskajā teritorijā nebūtu jāpieliek nesamērīgas pūles, lai sasniegtu konsulātu, dalībvalstis, kurām nav pārstāvniecības šajā reģionā vai teritorijā, cenšas vienoties par pārstāvības pasākumiem ar dalībvalstīm, kurām šajā reģionā vai teritorijā ir konsulāti.

“6.   Lai pieteikuma iesniedzējiem vājas transporta infrastruktūras vai liela attāluma dēļ konkrētajā reģionā vai ģeogrāfiskajā teritorijā nebūtu jāpieliek nesamērīgas pūles, lai sasniegtu konsulātu, dalībvalstis, kurām nav pārstāvniecības šajā reģionā vai teritorijā, cenšas vienoties par pārstāvības pasākumiem ar dalībvalstīm, kurām šajā reģionā vai teritorijā ir konsulāti
  , lai cīnītos pret diskrimināciju, kas starp trešo valstu valstspiederīgajiem ir radīta ar nevienlīdzīgu piekļuvi konsulārajiem dienestiem
  .

Šāda veida nolīgumu var noslēgt arī ar ES dalībvalsts pārstāvību, kas atrodas attiecīgās trešās valsts kaimiņvalstī, ja tā atrodas tuvāk pieteikuma iesniedzēja dzīvesvietai.”;

Šāda veida nolīgumu var noslēgt arī ar ES dalībvalsts pārstāvību, kas atrodas attiecīgās trešās valsts kaimiņvalstī, ja tā atrodas tuvāk pieteikuma iesniedzēja dzīvesvietai.”;

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “Pieteikumus var iesniegt ne agrāk kā
  sešus mēnešus, un jūrnieki, kas veic amata pienākumus, ne agrāk kā
  deviņus mēnešus, un parasti ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms plānotā apmeklējuma sākuma.”; | “Pieteikumus var iesniegt ne agrāk kā deviņus mēnešus, un parasti ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms plānotā apmeklējuma sākuma.
  Atsevišķos pamatotos steidzamības gadījumos, tostarp, ja tas ir vajadzīgs profesionālu iemeslu, humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ, konsulāts var neievērot pēdējo minēto termiņu.
  ”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“Pieteikumus var iesniegt ne agrāk kā
  sešus mēnešus, un jūrnieki, kas veic amata pienākumus, ne agrāk kā
  deviņus mēnešus, un parasti ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms plānotā apmeklējuma sākuma.”;

sešus mēnešus, un jūrnieki, kas veic amata pienākumus, ne agrāk kā

“Pieteikumus var iesniegt ne agrāk kā deviņus mēnešus, un parasti ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms plānotā apmeklējuma sākuma.
  Atsevišķos pamatotos steidzamības gadījumos, tostarp, ja tas ir vajadzīgs profesionālu iemeslu, humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ, konsulāts var neievērot pēdējo minēto termiņu.
  ”;

Atsevišķos pamatotos steidzamības gadījumos, tostarp, ja tas ir vajadzīgs profesionālu iemeslu, humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ, konsulāts var neievērot pēdējo minēto termiņu.

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

9. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | regulas 9. panta 3. punktu groza šādi: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

regulas 9. panta 3. punktu groza šādi:

regulas 9. panta 3. punktu groza šādi:

Pamatotos steidzamības gadījumos konsulāts pieteikuma iesniedzējiem var atļaut iesniegt pieteikumus, vai nu iepriekš nenosakot apmeklējuma laiku, vai arī viņus pieņemot tūlīt.

“Pamatotos steidzamības gadījumos konsulāts pieteikuma iesniedzējiem var atļaut iesniegt pieteikumus, vai nu iepriekš nenosakot apmeklējuma laiku, vai arī viņus pieņemot tūlīt.

Ja elektroniskas procedūras gadījumā atbilde netiek sniegta viena mēneša laikā pēc pieteikuma iesniegšanas, ir paredzēta pārsūdzības procedūra, kas ļauj nodrošināt pieteikuma izskatīšanu jebkurā gadījumā.”;

Ja elektroniskas procedūras gadījumā atbilde netiek sniegta viena mēneša laikā pēc pieteikuma iesniegšanas, ir paredzēta pārsūdzības procedūra, kas ļauj nodrošināt pieteikuma izskatīšanu jebkurā gadījumā.”;

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

9. pants – 4. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | pieteikuma iesniedzēja likumīgie pārstāvji; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

pieteikuma iesniedzēja likumīgie pārstāvji;

pieteikuma iesniedzēja likumīgie pārstāvji;

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “Pieteikuma iesniedzēji
  ierodas
  personīgi
  , lai iesniegtu pieteikumu un lai tiktu iegūti viņu pirkstu nospiedumi saskaņā ar 13. panta 2. un 3. punktu un 7. punkta b) apakšpunktu
  .”; | Neskarot 13., 42., 43. un 45. panta noteikumus,
  pieteikuma iesniedzēji
  pieteikumu var iesniegt
  personīgi
  vai elektroniski
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“Pieteikuma iesniedzēji
  ierodas
  personīgi
  , lai iesniegtu pieteikumu un lai tiktu iegūti viņu pirkstu nospiedumi saskaņā ar 13. panta 2. un 3. punktu un 7. punkta b) apakšpunktu
  .”;

ierodas

, lai iesniegtu pieteikumu un lai tiktu iegūti viņu pirkstu nospiedumi saskaņā ar 13. panta 2. un 3. punktu un 7. punkta b) apakšpunktu

Neskarot 13., 42., 43. un 45. panta noteikumus,
  pieteikuma iesniedzēji
  pieteikumu var iesniegt
  personīgi
  vai elektroniski
  .

Neskarot 13., 42., 43. un 45. panta noteikumus,

pieteikumu var iesniegt

vai elektroniski

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 9.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

13. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | regulas 13. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:



  “Neskarot 3. punktu, ārpakalpojumu sniedzējs nedrīkst prasīt pieteikuma iesniedzējam personiski ierasties katrā pieteikuma iesniegšanas reizē, lai vāktu viņa biometriskos identifikatorus. Lai ārpakalpojumu sniedzēji varētu pārliecināties, ka biometriskie identifikatori ir savākti, pieteikuma iesniedzējam pēc katras biometrisko identifikatoru savākšanas reizes izsniedz kvīti.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(9a)

(9a)

regulas 13. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

“Neskarot 3. punktu, ārpakalpojumu sniedzējs nedrīkst prasīt pieteikuma iesniedzējam personiski ierasties katrā pieteikuma iesniegšanas reizē, lai vāktu viņa biometriskos identifikatorus. Lai ārpakalpojumu sniedzēji varētu pārliecināties, ka biometriskie identifikatori ir savākti, pieteikuma iesniedzējam pēc katras biometrisko identifikatoru savākšanas reizes izsniedz kvīti.”;

“Neskarot 3. punktu, ārpakalpojumu sniedzējs nedrīkst prasīt pieteikuma iesniedzējam personiski ierasties katrā pieteikuma iesniegšanas reizē, lai vāktu viņa biometriskos identifikatorus. Lai ārpakalpojumu sniedzēji varētu pārliecināties, ka biometriskie identifikatori ir savākti, pieteikuma iesniedzējam pēc katras biometrisko identifikatoru savākšanas reizes izsniedz kvīti.”;

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

14. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis var prasīt pieteikuma iesniedzējiem iesniegt pierādījumu par apņemšanos segt izdevumus un/vai privātu izmitināšanu, vai šos abus, aizpildot veidlapu, ko izstrādā
  katra dalībvalsts
  . Minētajā veidlapā jo īpaši norāda: | 4.   Dalībvalstis var prasīt pieteikuma iesniedzējiem iesniegt pierādījumu par apņemšanos segt izdevumus un/vai privātu izmitināšanu, vai šos abus, aizpildot veidlapu, ko izstrādā
  Komisija
  . Minētajā veidlapā jo īpaši norāda: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Dalībvalstis var prasīt pieteikuma iesniedzējiem iesniegt pierādījumu par apņemšanos segt izdevumus un/vai privātu izmitināšanu, vai šos abus, aizpildot veidlapu, ko izstrādā
  katra dalībvalsts
  . Minētajā veidlapā jo īpaši norāda:

4.   Dalībvalstis var prasīt pieteikuma iesniedzējiem iesniegt pierādījumu par apņemšanos segt izdevumus un/vai privātu izmitināšanu, vai šos abus, aizpildot veidlapu, ko izstrādā
  Komisija
  . Minētajā veidlapā jo īpaši norāda:

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

14. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Veidlapa ir sagatavota ne tikai dalībvalsts valsts valodā(-s), bet arī vismaz vienā no Savienības iestāžu oficiālajām valodām.
  Veidlapas paraugu nosūta Komisijai. | Komisija pieņem veidlapu, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 52. panta 2. punktā. Veidlapu izmanto, lai sponsoru/ielūdzēju informētu par to personas datu apstrādi un piemērojamiem noteikumiem.
  Veidlapa ir sagatavota ne tikai dalībvalsts valsts valodā(-s), bet arī vismaz vienā no Savienības iestāžu oficiālajām valodām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Veidlapa ir sagatavota ne tikai dalībvalsts valsts valodā(-s), bet arī vismaz vienā no Savienības iestāžu oficiālajām valodām.
  Veidlapas paraugu nosūta Komisijai.

Veidlapas paraugu nosūta Komisijai.

Komisija pieņem veidlapu, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 52. panta 2. punktā. Veidlapu izmanto, lai sponsoru/ielūdzēju informētu par to personas datu apstrādi un piemērojamiem noteikumiem.
  Veidlapa ir sagatavota ne tikai dalībvalsts valsts valodā(-s), bet arī vismaz vienā no Savienības iestāžu oficiālajām valodām.

Komisija pieņem veidlapu, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 52. panta 2. punktā. Veidlapu izmanto, lai sponsoru/ielūdzēju informētu par to personas datu apstrādi un piemērojamiem noteikumiem.

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

15. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | regulas 15. pantu groza šādi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(11)

(11)

regulas 15. pantu groza šādi:

regulas 15. pantu svītro

regulas 15. pantu svītro

| | (a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:





  “1.
     
  Vienotu vīzu pieteikuma iesniedzēji vienai ieceļošanas reizei pierāda, ka viņiem dalībvalstu teritorijā paredzētās uzturēšanās laikam ir pietiekama un derīga ceļojuma medicīniskā apdrošināšana, lai segtu jebkādus izdevumus, kas varētu rasties saistībā ar repatriāciju medicīnisku iemeslu dēļ, lai saņemtu steidzamu medicīnisko palīdzību un ārstēšanos slimnīcā, vai nāves gadījumā.;” |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.
     
  Vienotu vīzu pieteikuma iesniedzēji vienai ieceļošanas reizei pierāda, ka viņiem dalībvalstu teritorijā paredzētās uzturēšanās laikam ir pietiekama un derīga ceļojuma medicīniskā apdrošināšana, lai segtu jebkādus izdevumus, kas varētu rasties saistībā ar repatriāciju medicīnisku iemeslu dēļ, lai saņemtu steidzamu medicīnisko palīdzību un ārstēšanos slimnīcā, vai nāves gadījumā.;”

Ceļojuma medicīniskā apdrošināšana — svītrojums

Ceļojuma medicīniskā apdrošināšana — svītrojums

| | (b) | panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:





  “2.
     
  Pieteikumu iesniedzēji, kas iesniedz vienotu vīzu pieteikumus vairākām ieceļošanas reizēm, pierāda, ka viņiem ir pietiekama un derīga ceļojuma medicīniskā apdrošināšana, kas attiecas uz viņu pirmā plānotā apmeklējuma laiku.;” |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“2.
     
  Pieteikumu iesniedzēji, kas iesniedz vienotu vīzu pieteikumus vairākām ieceļošanas reizēm, pierāda, ka viņiem ir pietiekama un derīga ceļojuma medicīniskā apdrošināšana, kas attiecas uz viņu pirmā plānotā apmeklējuma laiku.;”

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

16. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Regulas 16. pantu groza šādi: |
| 16. pants | “16. pants |
| Vīzas nodeva | Vīzas nodeva |
| 1.   Pieteikuma iesniedzēji maksā vīzas nodevu – EUR 80. | 1.   Pieteikuma iesniedzēji maksā vīzas nodevu – EUR 80. |
| | 1.a
     
  Pieteikumu iesniedzējiem, kuru dati jau ir reģistrēti vīzu informācijas sistēmā un kuru biometriskie identifikatori ir iegūti saskaņā ar 13. pantu, vīzas nodeva ir 60 EUR
  . |
| 2.   Bērniem no
  sešu
  gadu vecuma, kas ir jaunāki par
  12
   gadiem, vīzas nodeva ir EUR 40.”; | 2.   Bērniem no
  12
  gadu vecuma, kas ir jaunāki par
  18
   gadiem, vīzas nodeva ir EUR 40.”; |
| | 2.a
     
  Pieteikumu iesniedzēji, kas ietilpst grupā, kura ceļo mākslas, sporta vai izglītības pasākumu nolūkā, maksā vīzas nodevu EUR 60 apmērā. |
| 4.   Vīzas nodevu atceļ pieteikuma iesniedzējiem, kas pieder kādai no šīm kategorijām: | 4.   Vīzas nodevu atceļ pieteikuma iesniedzējiem, kas pieder kādai no šīm kategorijām: |
| a) | bērni, kas jaunāki par
  sešiem
  gadiem; |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

Regulas 16. pantu groza šādi:

Regulas 16. pantu groza šādi:

16. pants

“16. pants

Vīzas nodeva

Vīzas nodeva

1.   Pieteikuma iesniedzēji maksā vīzas nodevu – EUR 80.

1.   Pieteikuma iesniedzēji maksā vīzas nodevu – EUR 80.

1.a
     
  Pieteikumu iesniedzējiem, kuru dati jau ir reģistrēti vīzu informācijas sistēmā un kuru biometriskie identifikatori ir iegūti saskaņā ar 13. pantu, vīzas nodeva ir 60 EUR
  .

2.   Bērniem no
  sešu
  gadu vecuma, kas ir jaunāki par
  12
   gadiem, vīzas nodeva ir EUR 40.”;

2.   Bērniem no
  12
  gadu vecuma, kas ir jaunāki par
  18
   gadiem, vīzas nodeva ir EUR 40.”;

2.a
     
  Pieteikumu iesniedzēji, kas ietilpst grupā, kura ceļo mākslas, sporta vai izglītības pasākumu nolūkā, maksā vīzas nodevu EUR 60 apmērā.

4.   Vīzas nodevu atceļ pieteikuma iesniedzējiem, kas pieder kādai no šīm kategorijām:

4.   Vīzas nodevu atceļ pieteikuma iesniedzējiem, kas pieder kādai no šīm kategorijām:

a)

bērni, kas jaunāki par
  sešiem
  gadiem;

sešiem

| a) | bērni, kas jaunāki par
  divpadsmit
  gadiem; |
| --- | --- |

a)

bērni, kas jaunāki par
  divpadsmit
  gadiem;

divpadsmit

| b) | skolēni, studenti, pēcdiploma studenti un pavadošie pedagogi, kuru uzturēšanās ir ar mērķi mācīties vai izglītoties; |
| --- | --- |

b)

skolēni, studenti, pēcdiploma studenti un pavadošie pedagogi, kuru uzturēšanās ir ar mērķi mācīties vai izglītoties;

| b) | skolēni, studenti, pēcdiploma studenti un pavadošie pedagogi, kuru uzturēšanās ir ar mērķi mācīties vai izglītoties; |
| --- | --- |

b)

skolēni, studenti, pēcdiploma studenti un pavadošie pedagogi, kuru uzturēšanās ir ar mērķi mācīties vai izglītoties;

| c) | pētnieki no trešām valstīm, kuri ceļo, lai veiktu zinātnisku pētniecību
  , kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā Nr. 2005/761/EK (2005. gada 28. septembris), lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā (21)

   (27); |
| --- | --- |

c)

pētnieki no trešām valstīm, kuri ceļo, lai veiktu zinātnisku pētniecību
  , kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā Nr. 2005/761/EK (2005. gada 28. septembris), lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā (21)

   (27);

, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā Nr. 2005/761/EK (2005. gada 28. septembris), lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā (21)

27

| c) | pētnieki no trešām valstīm,
  kā definēts Padomes Direktīvā 2005/71/EK

   (27), kuri ceļo, lai veiktu zinātnisku pētniecību
  vai piedalītos zinātniskā seminārā vai konferencē
  ; |
| --- | --- |

c)

pētnieki no trešām valstīm,
  kā definēts Padomes Direktīvā 2005/71/EK

   (27), kuri ceļo, lai veiktu zinātnisku pētniecību
  vai piedalītos zinātniskā seminārā vai konferencē
  ;

kā definēts Padomes Direktīvā 2005/71/EK

27

vai piedalītos zinātniskā seminārā vai konferencē

| d) | bezpeļņas organizāciju pārstāvji, jaunāki par 25 gadiem, kas piedalās semināros, konferencēs, sporta, kultūras vai izglītības pasākumos, kurus organizējušas bezpeļņas organizācijas. |
| --- | --- |

d)

bezpeļņas organizāciju pārstāvji, jaunāki par 25 gadiem, kas piedalās semināros, konferencēs, sporta, kultūras vai izglītības pasākumos, kurus organizējušas bezpeļņas organizācijas.

| d) | bezpeļņas organizāciju pārstāvji, jaunāki par 25 gadiem, kas piedalās semināros, konferencēs, sporta, kultūras vai izglītības pasākumos, kurus organizējušas bezpeļņas organizācijas. |
| --- | --- |

d)

bezpeļņas organizāciju pārstāvji, jaunāki par 25 gadiem, kas piedalās semināros, konferencēs, sporta, kultūras vai izglītības pasākumos, kurus organizējušas bezpeļņas organizācijas.

| e) | Direktīvas 2004/38/EK 5. panta 2. punktā minētie Eiropas Savienības pilsoņu ģimenes locekļi |
| --- | --- |

e)

e)

Direktīvas 2004/38/EK 5. panta 2. punktā minētie Eiropas Savienības pilsoņu ģimenes locekļi

Direktīvas 2004/38/EK 5. panta 2. punktā minētie Eiropas Savienības pilsoņu ģimenes locekļi

5.   Vīzas nodevu var atcelt:

5.   Vīzas nodevu var atcelt:

| a) | bērniem no
  sešu
  gadu vecuma, kas ir jaunāki par
  12
  gadiem; |
| --- | --- |

a)

bērniem no
  sešu
  gadu vecuma, kas ir jaunāki par
  12
  gadiem;

sešu

12

| a) | bērniem no
  divpadsmit
  gadu vecuma, kas ir jaunāki par
  18
  gadiem; |
| --- | --- |

a)

bērniem no
  divpadsmit
  gadu vecuma, kas ir jaunāki par
  18
  gadiem;

divpadsmit

18

| b) | diplomātisko un dienesta pasu turētājiem; |
| --- | --- |

b)

diplomātisko un dienesta pasu turētājiem;

| b) | diplomātisko un dienesta pasu turētājiem; |
| --- | --- |

b)

diplomātisko un dienesta pasu turētājiem;

| c) | bezpeļņas organizāciju rīkotu semināru, konferenču, sporta, kultūras un izglītības pasākumu dalībniekiem, kas ir vecumā līdz 25 gadiem. |
| --- | --- |

c)

bezpeļņas organizāciju rīkotu semināru, konferenču, sporta, kultūras un izglītības pasākumu dalībniekiem, kas ir vecumā līdz 25 gadiem.

| c) | bezpeļņas organizāciju rīkotu semināru, konferenču, sporta, kultūras un izglītības pasākumu dalībniekiem, kas ir vecumā līdz 25 gadiem. |
| --- | --- |

c)

bezpeļņas organizāciju rīkotu semināru, konferenču, sporta, kultūras un izglītības pasākumu dalībniekiem, kas ir vecumā līdz 25 gadiem.

| d) | vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīgumu pieteikumu iesniedzējiem, ja tā izsniegta humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku pienākumu dēļ, kā arī personas, uz kurām attiecas Savienības pārmitināšanas vai pārvietošanas programma. |
| --- | --- |

d)

d)

vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīgumu pieteikumu iesniedzējiem, ja tā izsniegta humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku pienākumu dēļ, kā arī personas, uz kurām attiecas Savienības pārmitināšanas vai pārvietošanas programma.

vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīgumu pieteikumu iesniedzējiem, ja tā izsniegta humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku pienākumu dēļ, kā arī personas, uz kurām attiecas Savienības pārmitināšanas vai pārvietošanas programma.

| e) | pieteikumu iesniedzējiem par vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu; |
| --- | --- |

e)

e)

pieteikumu iesniedzējiem par vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu;

pieteikumu iesniedzējiem par vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu;

6.   Atsevišķos gadījumos iekasējamo vīzas nodevu var atcelt vai samazināt, ja tas palīdz veicināt kultūras vai sporta intereses,
  kā arī
  intereses ārpolitikas un attīstības politikas jomā, kā arī citās svarīgu sabiedrības interešu jomās
  vai
  humānu iemeslu dēļ.

6.   Atsevišķos gadījumos iekasējamo vīzas nodevu var atcelt vai samazināt, ja tas palīdz veicināt kultūras vai sporta intereses, intereses ārpolitikas un attīstības politikas jomā, kā arī citās svarīgu sabiedrības interešu jomās, humānu iemeslu dēļ
  vai starptautisku saistību dēļ
  .”;

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

17. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13) | Regulas 17. pantu groza šādi: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(13)

(13)

Regulas 17. pantu groza šādi:

17. pants

Pakalpojumu maksa

1.   “Ārpakalpojumu sniedzēji var iekasēt pakalpojumu maksu, kā paredzēts 43. pantā.”; Pakalpojumu maksa ir samērīga ar izmaksām, kas ārpakalpojuma sniedzējam radušās, pildot vienu vai vairākus 43. panta 6. punktā minētos uzdevumus.

1.   “Ārpakalpojumu sniedzēji var iekasēt pakalpojumu maksu, kā paredzēts 43. pantā.”; Pakalpojumu maksa ir samērīga ar izmaksām, kas ārpakalpojuma sniedzējam radušās, pildot vienu vai vairākus 43. panta 6. punktā minētos uzdevumus.

2.   Pakalpojumu maksu precizē 43. panta 2. punktā minētajā juridiskajā instrumentā.

2.   Pakalpojumu maksu precizē 43. panta 2. punktā minētajā juridiskajā instrumentā.

3.
     
  Vietējā Šengenas sadarbībā dalībvalstis nodrošina, lai no pieteikuma iesniedzēja prasītā pakalpojumu maksa būtu atbilstīga ārpakalpojuma sniedzēja sniegtajiem pakalpojumiem, kā arī vietējiem apstākļiem. Turklāt tās tiecas saskaņot piemēroto pakalpojumu maksu.

4.   Pakalpojumu maksa nav augstāka par pusi no 16. panta 1. punktā norādītās vīzu nodevas summas neatkarīgi no iespējamiem vīzu nodevas samazinājumiem vai atbrīvojumiem no tās, kā paredzēts 16. panta 2., 4., 5. un 6. punktā.

4.   Pakalpojumu maksa nav augstāka par pusi no 16. panta 1. punktā norādītās vīzu nodevas summas neatkarīgi no iespējamiem vīzu nodevas samazinājumiem vai atbrīvojumiem no tās, kā paredzēts 16. panta 2., 4., 5. un 6. punktā.
  Tajā ietver visas ar vīzas pieteikuma iesniegšanu saistītās izmaksas, tostarp pieteikuma un ceļošanas dokumenta nosūtīšanu no ārpakalpojumu sniedzēja konsulātam un ceļošanas dokumenta nosūtīšanu atpakaļ ārpakalpojumu sniedzējam
  .”;

5.   Attiecīgā (-ās) dalībvalsts(-is) saglabā iespēju, ka visi pieteikuma iesniedzēji var pieteikumus iesniegt tieši tās/to konsulātos.

5.   Attiecīgā (-ās) dalībvalsts(-is) saglabā iespēju, ka visi pieteikuma iesniedzēji var pieteikumus iesniegt tieši tās/to konsulātos
  vai tādas dalībvalsts konsulātā, ar kuru tai ir pārstāvības nolīgums saskaņā ar 40. pantu
  .

5.a
     
  Pēc pakalpojuma maksas samaksas pieteikuma iesniedzējam izsniedz kvīti.

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 13.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

19. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | 19. pants – 3. punkts: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(13a)

(13a)

19. pants – 3. punkts:

Ja kompetentais konsulāts konstatē, ka 1. punktā minētie nosacījumi nav izpildīti, tad pieteikums nav pieņemams, un konsulāts nekavējoties:

“Ja kompetentais konsulāts konstatē, ka 1. punktā minētie nosacījumi nav izpildīti,
  tas attiecīgā gadījumā par to paziņo pieteikuma iesniedzējam, norāda uz trūkumiem pieteikumā un dod iespēju pieteikuma iesniedzējam tos novērst. Ja nepilnības netiek novērstas,
  tad pieteikums nav pieņemams, un konsulāts nekavējoties:

tas attiecīgā gadījumā par to paziņo pieteikuma iesniedzējam, norāda uz trūkumiem pieteikumā un dod iespēju pieteikuma iesniedzējam tos novērst. Ja nepilnības netiek novērstas,

| — | atgriež pieteikuma iesniedzējam pieteikuma veidlapu un visus iesniegtos dokumentus, |
| --- | --- |

—

atgriež pieteikuma iesniedzējam pieteikuma veidlapu un visus iesniegtos dokumentus,

| — | atgriež pieteikuma iesniedzējam pieteikuma veidlapu un visus iesniegtos dokumentus, |
| --- | --- |

—

atgriež pieteikuma iesniedzējam pieteikuma veidlapu un visus iesniegtos dokumentus,

| — | iznīcina iegūtos biometriskos datus, |
| --- | --- |

—

iznīcina iegūtos biometriskos datus,

| — | iznīcina iegūtos biometriskos datus, |
| --- | --- |

—

iznīcina iegūtos biometriskos datus,

| — | atmaksā vīzas nodevu
  un |
| --- | --- |

—

atmaksā vīzas nodevu
  un

un

| — | atmaksā vīzas nodevu
  un |
| --- | --- |

—

atmaksā vīzas nodevu
  un

un

| — | neizskata pieteikumu. |
| --- | --- |

—

neizskata pieteikumu.

| — | neizskata pieteikumu.” |
| --- | --- |

—

neizskata pieteikumu.”

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 13.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

19. pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | regulas 19. panta 4. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(13a)

(13a)

regulas 19. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

4.   Atkāpjoties no tā, pieteikumu, kas neatbilst 1. punkta prasībām, var uzskatīt par pieņemamu humānu iemeslu dēļ
  vai ja
  tas atbilst valsts interesēm.

“4.
     Atkāpjoties no tā, pieteikumu, kas neatbilst 1. punkta prasībām, var uzskatīt par pieņemamu humānu iemeslu dēļ
  , tāpēc, ka
  tas atbilst valsts interesēm
  , vai starptautisko saistību dēļ
  .”;

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

21. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | panta 3. punkta e) apakšpunktu
  aizstāj ar šādu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

panta 3. punkta e) apakšpunktu
  aizstāj ar šādu:

aizstāj ar šādu:

| (a) | panta 3. punkta e) apakšpunktu
  svītro. |
| --- | --- |

(a)

panta 3. punkta e) apakšpunktu
  svītro.

svītro.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 14. punkts – c apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

21. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Izskatot pieteikumu, konsulāts pamatotos gadījumos var veikt pārrunas ar pieteikuma iesniedzēju un lūgt papildu dokumentus.; | 8.   Izskatot pieteikumu, konsulāts pamatotos gadījumos var veikt pārrunas ar pieteikuma iesniedzēju un lūgt papildu dokumentus.;
  Šīs pārrunas var veikt, izmantojot modernus digitālos rīkus un attālinātās saziņas līdzekļus, piemēram, balss vai video zvanus internetā. Procesa laikā garantē pieteikuma iesniedzēju pamattiesības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Izskatot pieteikumu, konsulāts pamatotos gadījumos var veikt pārrunas ar pieteikuma iesniedzēju un lūgt papildu dokumentus.;

8.   Izskatot pieteikumu, konsulāts pamatotos gadījumos var veikt pārrunas ar pieteikuma iesniedzēju un lūgt papildu dokumentus.;
  Šīs pārrunas var veikt, izmantojot modernus digitālos rīkus un attālinātās saziņas līdzekļus, piemēram, balss vai video zvanus internetā. Procesa laikā garantē pieteikuma iesniedzēju pamattiesības.

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 15. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

22. pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

4.   Komisija
  informē dalībvalstis par minētajiem paziņojumiem
  .

| | “4.
     Komisija
  publicē minētos paziņojumus
  .”; |
| --- | --- |

“4.
     Komisija
  publicē minētos paziņojumus
  .”;

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

23. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lēmumu par pieteikumiem pieņem 10 kalendārajās dienās no tāda pieteikuma iesniegšanas dienas, kas ir pieņemams saskaņā ar 19. pantu. | Lēmumu par pieteikumiem pieņem 10 kalendārajās dienās no tāda pieteikuma iesniegšanas dienas, kas ir pieņemams saskaņā ar 19. pantu
  , vai 5 kalendārajās dienās attiecībā uz vīzas pieteikumu iesniedzējiem, kuru dati jau ir reģistrēti vīzu informācijas sistēmā un kuru biometriskie identifikatori ir iegūti saskaņā ar 13. pantu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lēmumu par pieteikumiem pieņem 10 kalendārajās dienās no tāda pieteikuma iesniegšanas dienas, kas ir pieņemams saskaņā ar 19. pantu.

Lēmumu par pieteikumiem pieņem 10 kalendārajās dienās no tāda pieteikuma iesniegšanas dienas, kas ir pieņemams saskaņā ar 19. pantu
  , vai 5 kalendārajās dienās attiecībā uz vīzas pieteikumu iesniedzējiem, kuru dati jau ir reģistrēti vīzu informācijas sistēmā un kuru biometriskie identifikatori ir iegūti saskaņā ar 13. pantu
  .

, vai 5 kalendārajās dienās attiecībā uz vīzas pieteikumu iesniedzējiem, kuru dati jau ir reģistrēti vīzu informācijas sistēmā un kuru biometriskie identifikatori ir iegūti saskaņā ar 13. pantu

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

23. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atsevišķos gadījumos, īpaši, ja ir nepieciešams pieteikumu sīkāk pārbaudīt, minēto laikposmu var pagarināt, ilgākais, līdz
  45
   kalendārajām dienām.; | Atsevišķos gadījumos, īpaši, ja ir nepieciešams pieteikumu sīkāk pārbaudīt, minēto laikposmu var pagarināt, ilgākais, līdz
  30
   kalendārajām dienām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atsevišķos gadījumos, īpaši, ja ir nepieciešams pieteikumu sīkāk pārbaudīt, minēto laikposmu var pagarināt, ilgākais, līdz
  45
   kalendārajām dienām.;

45

Atsevišķos gadījumos, īpaši, ja ir nepieciešams pieteikumu sīkāk pārbaudīt, minēto laikposmu var pagarināt, ilgākais, līdz
  30
   kalendārajām dienām.

30

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 16. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

23. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | pantā iekļauj šādu punktu:





  “2.a
     
  Lēmumu par pieteikumu pieņem nekavējoties atsevišķos pamatotos steidzamības gadījumos, tostarp, ja tas ir vajadzīgs profesionālu iemeslu, humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

pantā iekļauj šādu punktu:

pantā iekļauj šādu punktu:

“2.a
     
  Lēmumu par pieteikumu pieņem nekavējoties atsevišķos pamatotos steidzamības gadījumos, tostarp, ja tas ir vajadzīgs profesionālu iemeslu, humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ.”;

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

24. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Pieteikumu iesniedzējiem, par kuriem konsulāti uzskata, ka viņu ieceļošanas nosacījumi ir izpildīti, un attiecībā uz kuriem nav pamata atteikumam, kas minēts 32. pantā, izsniedz vīzu saskaņā ar šo pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Pieteikumu iesniedzējiem, par kuriem konsulāti uzskata, ka viņu ieceļošanas nosacījumi ir izpildīti, un attiecībā uz kuriem nav pamata atteikumam, kas minēts 32. pantā, izsniedz vīzu saskaņā ar šo pantu.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

24. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | ar derīguma termiņu uz vienu gadu, ja pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis un likumīgi izmantojis trīs vīzas pēdējo divu gadu laikā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

ar derīguma termiņu uz vienu gadu, ja pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis un likumīgi izmantojis trīs vīzas pēdējo divu gadu laikā;

| a) | ar derīguma termiņu uz vienu gadu, ja pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis un likumīgi izmantojis trīs vīzas pēdējo divu gadu laikā
  , un attiecībā uz jūrniekiem viņu pienākumu izpildē — ar derīguma termiņu uz vienu gadu, ja pieteikuma iesniedzējs iepriekšējo divu gadu laikā ir saņēmis un likumīgi izmantojis divas vīzas
  ; |
| --- | --- |

a)

ar derīguma termiņu uz vienu gadu, ja pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis un likumīgi izmantojis trīs vīzas pēdējo divu gadu laikā
  , un attiecībā uz jūrniekiem viņu pienākumu izpildē — ar derīguma termiņu uz vienu gadu, ja pieteikuma iesniedzējs iepriekšējo divu gadu laikā ir saņēmis un likumīgi izmantojis divas vīzas
  ;

, un attiecībā uz jūrniekiem viņu pienākumu izpildē — ar derīguma termiņu uz vienu gadu, ja pieteikuma iesniedzējs iepriekšējo divu gadu laikā ir saņēmis un likumīgi izmantojis divas vīzas

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

24. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | ar derīguma termiņu uz
  diviem
  gadiem, ja pieteikuma iesniedzējs
  ir iepriekš saņēmis un likumīgi izmantojis
  vairākkārtējas ieceļošanas vīzu, kas ir derīga vienu gadu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

ar derīguma termiņu uz
  diviem
  gadiem, ja pieteikuma iesniedzējs
  ir iepriekš saņēmis un likumīgi izmantojis
  vairākkārtējas ieceļošanas vīzu, kas ir derīga vienu gadu;

diviem

ir iepriekš saņēmis un likumīgi izmantojis

| b) | ar derīguma termiņu uz
  2
  gadiem, ja pieteikuma iesniedzējs
  iepriekšējos divos gados ir saņēmis
  vairākkārtējas ieceļošanas vīzu, kas ir derīga vienu gadu; |
| --- | --- |

b)

ar derīguma termiņu uz
  2
  gadiem, ja pieteikuma iesniedzējs
  iepriekšējos divos gados ir saņēmis
  vairākkārtējas ieceļošanas vīzu, kas ir derīga vienu gadu;

2

iepriekšējos divos gados ir saņēmis

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

24. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | ar derīguma termiņu uz pieciem gadiem, ja pieteikuma iesniedzējs
  ir iepriekš saņēmis un likumīgi izmantojis
  vairākkārtējas ieceļošanas vīzu, kas ir derīga divus gadus.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

ar derīguma termiņu uz pieciem gadiem, ja pieteikuma iesniedzējs
  ir iepriekš saņēmis un likumīgi izmantojis
  vairākkārtējas ieceļošanas vīzu, kas ir derīga divus gadus.”;

ir iepriekš saņēmis un likumīgi izmantojis

| c) | ar derīguma termiņu uz pieciem gadiem, ja pieteikuma iesniedzējs
  iepriekšējos trīs gados ir saņēmis
  vairākkārtējas ieceļošanas vīzu, kas ir derīga divus gadus; |
| --- | --- |

c)

ar derīguma termiņu uz pieciem gadiem, ja pieteikuma iesniedzējs
  iepriekšējos trīs gados ir saņēmis
  vairākkārtējas ieceļošanas vīzu, kas ir derīga divus gadus;

iepriekšējos trīs gados ir saņēmis

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 17. punkts – c apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

24. pants – 2. c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.c   Neskarot 2. punktu, vairākkārtējas ieceļošanas vīzu ar derīguma termiņu līdz pieciem gadiem
  var izsniegt
  pieteikuma iesniedzējam, kurš pierāda vajadzību vai pamato nolūku ceļot bieži un/vai regulāri, ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs pierāda savu godīgumu un uzticamību, īpaši iepriekšējo vīzu likumīgu izmantošanu, savu saimniecisko stāvokli izcelsmes valstī un patiesu nodomu atstāt dalībvalstu teritoriju pirms attiecīgās vīzas termiņa beigām, kuram tas ir pieteicies. | 2.c   Neskarot 2. punktu, vairākkārtējas ieceļošanas vīzu ar derīguma termiņu līdz pieciem gadiem
  izsniedz
  pieteikuma iesniedzējam, kurš pierāda vajadzību vai pamato nolūku ceļot bieži un/vai regulāri
  , jo īpaši savas profesijas vai ģimenes stāvokļa dēļ, piemēram, uzņēmējiem, ierēdņiem, kas iesaistīti regulārās oficiālās attiecībās ar dalībvalstīm un ES iestādēm, pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem, kuri ceļo izglītojošas apmācības, semināru un konferenču nolūkā, Savienības pilsoņu ģimenes locekļiem, dalībvalstīs likumīgi dzīvojošu trešo valstu valstspiederīgo ģimenes locekļiem un jūrniekiem
  , ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs pierāda savu godīgumu un uzticamību, īpaši iepriekšējo vīzu likumīgu izmantošanu, savu saimniecisko stāvokli izcelsmes valstī un patiesu nodomu atstāt dalībvalstu teritoriju pirms attiecīgās vīzas termiņa beigām, kuram tas ir pieteicies. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.c   Neskarot 2. punktu, vairākkārtējas ieceļošanas vīzu ar derīguma termiņu līdz pieciem gadiem
  var izsniegt
  pieteikuma iesniedzējam, kurš pierāda vajadzību vai pamato nolūku ceļot bieži un/vai regulāri, ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs pierāda savu godīgumu un uzticamību, īpaši iepriekšējo vīzu likumīgu izmantošanu, savu saimniecisko stāvokli izcelsmes valstī un patiesu nodomu atstāt dalībvalstu teritoriju pirms attiecīgās vīzas termiņa beigām, kuram tas ir pieteicies.

2.c   Neskarot 2. punktu, vairākkārtējas ieceļošanas vīzu ar derīguma termiņu līdz pieciem gadiem
  izsniedz
  pieteikuma iesniedzējam, kurš pierāda vajadzību vai pamato nolūku ceļot bieži un/vai regulāri
  , jo īpaši savas profesijas vai ģimenes stāvokļa dēļ, piemēram, uzņēmējiem, ierēdņiem, kas iesaistīti regulārās oficiālās attiecībās ar dalībvalstīm un ES iestādēm, pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem, kuri ceļo izglītojošas apmācības, semināru un konferenču nolūkā, Savienības pilsoņu ģimenes locekļiem, dalībvalstīs likumīgi dzīvojošu trešo valstu valstspiederīgo ģimenes locekļiem un jūrniekiem
  , ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs pierāda savu godīgumu un uzticamību, īpaši iepriekšējo vīzu likumīgu izmantošanu, savu saimniecisko stāvokli izcelsmes valstī un patiesu nodomu atstāt dalībvalstu teritoriju pirms attiecīgās vīzas termiņa beigām, kuram tas ir pieteicies.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 18. punkts

1. pants – 1. daļa – 18. punkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

25.a pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “25.a pants | “25.a pants |
| Sadarbība atpakaļuzņemšanas jomā | Sadarbība atpakaļuzņemšanas jomā |
| 1.   14. panta 6. punktu, 16. panta 1. punktu un 5. punkta b) apakšpunktu, 23. panta 1. punktu un 24. panta 2. punktu, pamatojoties uz attiecīgiem un objektīviem datiem, saskaņā ar šo pantu nepiemēro pieteikumu iesniedzējiem vai pieteikumu iesniedzēju kategorijām, kas ir tādu trešo valstu valstspiederīgie, par kurām tiek uzskatīts, ka tās nepietiekami sadarbojas ar dalībvalstīm neatbilstīgu migrantu atpakaļuzņemšanas jomā. Šis pants neskar pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar 24. panta 2.d punktu. | 1.
     
  Atkarībā no trešās valsts sadarbības līmeņa ar dalībvalstīm neatbilstīgu migrantu atpakaļuzņemšanas jomā, kas novērtēts,
  pamatojoties uz attiecīgiem un objektīviem datiem
  , 16. panta 1.a punkta un 5. punkta b) apakšpunkta, kā arī 24. panta 2. punkta piemērošanu var pielāgot attiecībā uz pieteikumu iesniedzēju kategorijām vai visiem pieteikumu iesniedzējiem, kas ir šīs trešās valsts pilsoņi, kā noteikts 4. punktā
  . |
| | Šis pants neskar pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar 24. panta 2.d punktu. |
| 2.   Komisija regulāri novērtē trešo valstu sadarbību atpakaļuzņemšanas jomā, jo īpaši ņemot vērā šādus rādītājus: | 2.   Komisija regulāri
  un vismaz reizi gadā
  novērtē
  attiecīgo
  trešo valstu sadarbību atpakaļuzņemšanas jomā, jo īpaši ņemot vērā šādus rādītājus: |
| (a) | atgriešanas lēmumu skaits, kas izdoti attiecīgās trešās valsts personām, kuras nelikumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“25.a pants

“25.a pants

Sadarbība atpakaļuzņemšanas jomā

Sadarbība atpakaļuzņemšanas jomā

1.   14. panta 6. punktu, 16. panta 1. punktu un 5. punkta b) apakšpunktu, 23. panta 1. punktu un 24. panta 2. punktu, pamatojoties uz attiecīgiem un objektīviem datiem, saskaņā ar šo pantu nepiemēro pieteikumu iesniedzējiem vai pieteikumu iesniedzēju kategorijām, kas ir tādu trešo valstu valstspiederīgie, par kurām tiek uzskatīts, ka tās nepietiekami sadarbojas ar dalībvalstīm neatbilstīgu migrantu atpakaļuzņemšanas jomā. Šis pants neskar pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar 24. panta 2.d punktu.

1.
     
  Atkarībā no trešās valsts sadarbības līmeņa ar dalībvalstīm neatbilstīgu migrantu atpakaļuzņemšanas jomā, kas novērtēts,
  pamatojoties uz attiecīgiem un objektīviem datiem
  , 16. panta 1.a punkta un 5. punkta b) apakšpunkta, kā arī 24. panta 2. punkta piemērošanu var pielāgot attiecībā uz pieteikumu iesniedzēju kategorijām vai visiem pieteikumu iesniedzējiem, kas ir šīs trešās valsts pilsoņi, kā noteikts 4. punktā
  .

Šis pants neskar pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar 24. panta 2.d punktu.

2.   Komisija regulāri novērtē trešo valstu sadarbību atpakaļuzņemšanas jomā, jo īpaši ņemot vērā šādus rādītājus:

2.   Komisija regulāri
  un vismaz reizi gadā
  novērtē
  attiecīgo
  trešo valstu sadarbību atpakaļuzņemšanas jomā, jo īpaši ņemot vērā šādus rādītājus:

(a)

atgriešanas lēmumu skaits, kas izdoti attiecīgās trešās valsts personām, kuras nelikumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā
  ;

atgriešanas lēmumu skaits, kas izdoti attiecīgās trešās valsts personām, kuras nelikumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā

| (a) | trešo valstu valstspiederīgo skaits, par kuriem pieņemts administratīvs vai tiesas nolēmums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/115/EK; |
| --- | --- |

(a)

trešo valstu valstspiederīgo skaits, par kuriem pieņemts administratīvs vai tiesas nolēmums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/115/EK;

trešo valstu valstspiederīgo skaits, par kuriem pieņemts administratīvs vai tiesas nolēmums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/115/EK;

| (b) | tādu faktiski atgriezto personu skaits, par kurām izdots atgriešanas lēmums, kas izteikts procentos no attiecīgās trešās valsts valstspiederīgajiem izdotajiem atgriešanas lēmumiem, tostarp, attiecīgā gadījumā, pamatojoties uz Savienības vai divpusējiem atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, ieskaitot to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuri tranzītā šķērsojuši Savienības teritoriju
  ; |
| --- | --- |

(b)

tādu faktiski atgriezto personu skaits, par kurām izdots atgriešanas lēmums, kas izteikts procentos no attiecīgās trešās valsts valstspiederīgajiem izdotajiem atgriešanas lēmumiem, tostarp, attiecīgā gadījumā, pamatojoties uz Savienības vai divpusējiem atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, ieskaitot to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuri tranzītā šķērsojuši Savienības teritoriju
  ;

tādu faktiski atgriezto personu skaits, par kurām izdots atgriešanas lēmums, kas izteikts procentos no attiecīgās trešās valsts valstspiederīgajiem izdotajiem atgriešanas lēmumiem, tostarp, attiecīgā gadījumā, pamatojoties uz Savienības vai divpusējiem atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, ieskaitot to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuri tranzītā šķērsojuši Savienības teritoriju

| (c) | atpakaļuzņemšanas pieprasījumu skaits, ko pieņēmusi trešā valsts, izteikts procentos no attiecīgajai valstij iesniegto šādu pieteikumu skaita
  . |
| --- | --- |

(c)

(c)

atpakaļuzņemšanas pieprasījumu skaits, ko pieņēmusi trešā valsts, izteikts procentos no attiecīgajai valstij iesniegto šādu pieteikumu skaita
  .

atpakaļuzņemšanas pieprasījumu skaits, ko pieņēmusi trešā valsts, izteikts procentos no attiecīgajai valstij iesniegto šādu pieteikumu skaita

| (b) | atpakaļuzņemšanas pieprasījumu skaits, ko pieņēmusi trešā valsts, katrā dalībvalstī, izteikts procentos no attiecīgajai valstij iesniegto šādu pieteikumu skaita; |
| --- | --- |

(b)

atpakaļuzņemšanas pieprasījumu skaits, ko pieņēmusi trešā valsts, katrā dalībvalstī, izteikts procentos no attiecīgajai valstij iesniegto šādu pieteikumu skaita;

atpakaļuzņemšanas pieprasījumu skaits, ko pieņēmusi trešā valsts, katrā dalībvalstī, izteikts procentos no attiecīgajai valstij iesniegto šādu pieteikumu skaita;

| (c) | praktiskās sadarbības līmenis atgriešanas jomā dažādos atgriešanas procedūras posmos, piemēram: |
| --- | --- |

(c)

(c)

praktiskās sadarbības līmenis atgriešanas jomā dažādos atgriešanas procedūras posmos, piemēram:

praktiskās sadarbības līmenis atgriešanas jomā dažādos atgriešanas procedūras posmos, piemēram:

| | i) | savlaicīga palīdzība, kas sniegta personu identificēšanas procedūrās; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

savlaicīga palīdzība, kas sniegta personu identificēšanas procedūrās;

savlaicīga palīdzība, kas sniegta personu identificēšanas procedūrās;

| ii) | nepieciešamo ceļošanas dokumentu piegāde un pieņemšana. |
| --- | --- |

ii)

ii)

nepieciešamo ceļošanas dokumentu piegāde un pieņemšana.

nepieciešamo ceļošanas dokumentu piegāde un pieņemšana.

Komisija novērtējuma rezultātus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei, kas apspriež šo jautājumu, jo īpaši attiecībā uz sadarbības līmeni ar attiecīgo trešo valsti neatbilstīgo migrantu atpakaļuzņemšanas jomā,

Komisija novērtējuma rezultātus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei, kas apspriež šo jautājumu, jo īpaši attiecībā uz sadarbības līmeni ar attiecīgo trešo valsti neatbilstīgo migrantu atpakaļuzņemšanas jomā,

Lai novērtētu valsts sadarbību atpakaļuzņemšanas jomā, jo īpaši ņem vērā šādus elementus:

Lai novērtētu valsts sadarbību atpakaļuzņemšanas jomā, jo īpaši ņem vērā šādus elementus:

| a) | piedalīšanās darbaspēka migrācijas izmēģinājuma projektos, tādējādi palīdzot atturēt no neatbilstīgas migrācijas; |
| --- | --- |

a)

a)

piedalīšanās darbaspēka migrācijas izmēģinājuma projektos, tādējādi palīdzot atturēt no neatbilstīgas migrācijas;

piedalīšanās darbaspēka migrācijas izmēģinājuma projektos, tādējādi palīdzot atturēt no neatbilstīgas migrācijas;

| b) | pierādīti centieni reintegrēt personas, kas atgriežas, un nodrošināt atgriešanās ilgtspēju; |
| --- | --- |

b)

b)

pierādīti centieni reintegrēt personas, kas atgriežas, un nodrošināt atgriešanās ilgtspēju;

pierādīti centieni reintegrēt personas, kas atgriežas, un nodrošināt atgriešanās ilgtspēju;

| c) | pierādīti centieni cīņā pret cilvēku tirdzniecību un kontrabandu un pret iesaistīto personu tiesību pārkāpumiem (līdzdalība spēju veidošanas un apmācības pasākumos, tostarp par vardarbības un ekspluatācijas novēršanu). |
| --- | --- |

c)

c)

pierādīti centieni cīņā pret cilvēku tirdzniecību un kontrabandu un pret iesaistīto personu tiesību pārkāpumiem (līdzdalība spēju veidošanas un apmācības pasākumos, tostarp par vardarbības un ekspluatācijas novēršanu).

pierādīti centieni cīņā pret cilvēku tirdzniecību un kontrabandu un pret iesaistīto personu tiesību pārkāpumiem (līdzdalība spēju veidošanas un apmācības pasākumos, tostarp par vardarbības un ekspluatācijas novēršanu).

Komisija informē Parlamentu par novērtējuma secinājumiem.

Komisija informē Parlamentu par novērtējuma secinājumiem.

3.   Dalībvalsts var arī paziņot Komisijai, ja tā
  saskaras ar būtiskām un pastāvīgām praktiskām problēmām
  sadarbībā ar kādu trešo valsti neatbilstīgo migrantu atpakaļuzņemšanas jomā, pamatojoties uz tiem pašiem rādītājiem, kas uzskaitīti 2. punktā.

3.   Dalībvalsts var arī paziņot Komisijai, ja tā
  novēro būtiskas un pastāvīgas problēmas
  ,
  kā arī būtiskus uzlabojumus sadarbībā ar kādu trešo valsti
  neatbilstīgo migrantu atpakaļuzņemšanas jomā, pamatojoties uz tiem pašiem rādītājiem, kas uzskaitīti 2. punktā.

4.   
  Komisija pārbauda jebkuru saskaņā ar 3. punktu sniegto paziņojumu viena mēneša laikā.

Komisija pārbauda jebkuru šādu paziņojumu
  15 dienu laikā. Komisija nekavējoties informē Padomi un Eiropas Parlamentu par savas pārbaudes rezultātiem
  .

15 dienu laikā. Komisija nekavējoties informē Padomi un Eiropas Parlamentu par savas pārbaudes rezultātiem

5.   Ja, pamatojoties uz 2. un
  4.
   punktā minēto analīzi, Komisija nolemj, ka valsts
  nesadarbojas pietiekami un ka tādēļ ir jārīkojas, tā var, ņemot vērā Savienības vispārējās attiecības ar konkrēto trešo valsti un saskaņā ar 52. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru pieņemt īstenošanas aktu, ar ko

4.   
  Ja, pamatojoties uz 2. un 3. punktā minēto analīzi, ņemot vērā Savienības vispārējās attiecības ar attiecīgo trešo valsti, jo īpaši sadarbībā atpakaļuzņemšanas jomā, un ņemot vērā 2. punktā minēto novērtējumu un apspriedes, Komisija nolemj, ka valsts:

| (a) | uz laiku pārtrauc piemērot 14. panta 6. punktu, 16. panta 5. punkta b) apakšpunktu, 23. panta 1. punktu vai 24. panta 2. punktu, vai dažus vai visus minētos noteikumus attiecībā uz visiem attiecīgās trešās valsts pilsoņiem vai dažām to kategorijām, vai |
| --- | --- |

(a)

uz laiku pārtrauc piemērot 14. panta 6. punktu, 16. panta 5. punkta b) apakšpunktu, 23. panta 1. punktu vai 24. panta 2. punktu, vai dažus vai visus minētos noteikumus attiecībā uz visiem attiecīgās trešās valsts pilsoņiem vai dažām to kategorijām, vai

uz laiku pārtrauc piemērot 14. panta 6. punktu, 16. panta 5. punkta b) apakšpunktu, 23. panta 1. punktu vai 24. panta 2. punktu, vai dažus vai visus minētos noteikumus attiecībā uz visiem attiecīgās trešās valsts pilsoņiem vai dažām to kategorijām, vai

| (a) | sadarbojas pietiekami, tā saskaņā ar 52. panta 2.a punktā minēto pārbaudes procedūru pieņem īstenošanas aktu attiecībā uz konkrētām pilsoņu kategorijām vai visiem attiecīgās trešās valsts pilsoņiem, kas iesniedz vīzas pieteikumu minētās trešās valsts teritorijā: |
| --- | --- |

(a)

(a)

sadarbojas pietiekami, tā saskaņā ar 52. panta 2.a punktā minēto pārbaudes procedūru pieņem īstenošanas aktu attiecībā uz konkrētām pilsoņu kategorijām vai visiem attiecīgās trešās valsts pilsoņiem, kas iesniedz vīzas pieteikumu minētās trešās valsts teritorijā:

sadarbojas pietiekami, tā saskaņā ar 52. panta 2.a punktā minēto pārbaudes procedūru pieņem īstenošanas aktu attiecībā uz konkrētām pilsoņu kategorijām vai visiem attiecīgās trešās valsts pilsoņiem, kas iesniedz vīzas pieteikumu minētās trešās valsts teritorijā:

| | i) | samazinot vīzas nodevu saskaņā ar 16. panta 2.a punktu; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

samazinot vīzas nodevu saskaņā ar 16. panta 2.a punktu;

samazinot vīzas nodevu saskaņā ar 16. panta 2.a punktu;

| ii) | samazinot laiku, kurā pieņem lēmumus par pieteikumu, saskaņā ar 23. panta 1.a punktu; un/vai |
| --- | --- |

ii)

ii)

samazinot laiku, kurā pieņem lēmumus par pieteikumu, saskaņā ar 23. panta 1.a punktu; un/vai

samazinot laiku, kurā pieņem lēmumus par pieteikumu, saskaņā ar 23. panta 1.a punktu; un/vai

| iii) | palielinot vairākkārtējas ieceļošanas vīzu derīguma termiņu saskaņā ar 24. panta 2. punkta pēdējo daļu; un/vai |
| --- | --- |

iii)

iii)

palielinot vairākkārtējas ieceļošanas vīzu derīguma termiņu saskaņā ar 24. panta 2. punkta pēdējo daļu; un/vai

palielinot vairākkārtējas ieceļošanas vīzu derīguma termiņu saskaņā ar 24. panta 2. punkta pēdējo daļu; un/vai

| iv) | atvieglojot līdzdalību darbspēka migrācijas projektos; |
| --- | --- |

iv)

iv)

atvieglojot līdzdalību darbspēka migrācijas projektos;

atvieglojot līdzdalību darbspēka migrācijas projektos;

| (b) | piemēro 16. panta 2.a punktā noteikto vīzas nodevu visiem attiecīgās trešās valsts pilsoņiem vai dažām to kategorijām. |
| --- | --- |

(b)

(b)

piemēro 16. panta 2.a punktā noteikto vīzas nodevu visiem attiecīgās trešās valsts pilsoņiem vai dažām to kategorijām.

piemēro 16. panta 2.a punktā noteikto vīzas nodevu visiem attiecīgās trešās valsts pilsoņiem vai dažām to kategorijām.

| (b) | nesadarbojas pietiekami, tā var, ņemot vērā Savienības vispārējās attiecības ar konkrēto trešo valsti un saskaņā ar 52. panta 2.a punktā minēto pārbaudes procedūru pieņemt īstenošanas aktu, ar ko
  : |
| --- | --- |

(b)

(b)

nesadarbojas pietiekami, tā var, ņemot vērā Savienības vispārējās attiecības ar konkrēto trešo valsti un saskaņā ar 52. panta 2.a punktā minēto pārbaudes procedūru pieņemt īstenošanas aktu, ar ko
  :

nesadarbojas pietiekami, tā var, ņemot vērā Savienības vispārējās attiecības ar konkrēto trešo valsti un saskaņā ar 52. panta 2.a punktā minēto pārbaudes procedūru pieņemt īstenošanas aktu, ar ko

| | i) | uz laiku pielāgo 14. panta 6. punkta vai 23. panta 1. punkta piemērošanu vai uz laiku aptur 16. panta 5.b punkta vai 23. panta 1. punkta vai dažu to noteikumu piemērošanu, vai 24. panta 2. punkta piemērošanu.” |
| --- | --- | --- |

i)

i)

uz laiku pielāgo 14. panta 6. punkta vai 23. panta 1. punkta piemērošanu vai uz laiku aptur 16. panta 5.b punkta vai 23. panta 1. punkta vai dažu to noteikumu piemērošanu, vai 24. panta 2. punkta piemērošanu.”

uz laiku pielāgo 14. panta 6. punkta vai 23. panta 1. punkta piemērošanu vai uz laiku aptur 16. panta 5.b punkta vai 23. panta 1. punkta vai dažu to noteikumu piemērošanu, vai 24. panta 2. punkta piemērošanu.”

6.
     
  Komisija, pamatojoties uz 2. punktā noteiktajiem rādītājiem, regulāri novērtē, vai var panākt būtiskus uzlabojumus attiecīgās trešās valsts sadarbībā attiecībā uz neatbilstīgu migrantu atpakaļuzņemšanu un, ņemot vērā Savienības vispārējās attiecības ar attiecīgo trešo valsti, var pieņemt lēmumu atcelt vai grozīt 5. punktā minēto īstenošanas aktu.

7.
     
  Vēlākais sešus mēnešus pēc 5. punktā minētā īstenošanas akta spēkā stāšanās Komisija sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu, kas gūts attiecībā uz šīs trešās valsts sadarbību atpakaļuzņemšanas jomā.”

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 22. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 22. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

32. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – vii punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | regulas 32. panta 1. punkta vii) punktu svītro; |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

regulas 32. panta 1. punkta vii) punktu svītro;

regulas 32. panta 1. punkta vii) punktu svītro;

| vii) | nesniedz pierādījumu, ka viņam ir atbilstoša un derīga ceļojuma medicīniskā apdrošināšana, ja tādai jābūt; |
| --- | --- |

vii)

vii)

nesniedz pierādījumu, ka viņam ir atbilstoša un derīga ceļojuma medicīniskā apdrošināšana, ja tādai jābūt;

nesniedz pierādījumu, ka viņam ir atbilstoša un derīga ceļojuma medicīniskā apdrošināšana, ja tādai jābūt;

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 22. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 22. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

32. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ab) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(ab)

(ab)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   Lēmumu par atteikumu un par iemesliem, kas ir tā pamatā, paziņo pieteikuma iesniedzējam, izmantojot VI pielikumā doto standartveidlapu.

| | “2.
     Lēmumu par atteikumu un par iemesliem, kas ir tā pamatā, paziņo pieteikuma iesniedzējam, izmantojot VI pielikumā doto standartveidlapu
  , valodā, kuru viņš saprot vai kuru var pamatoti uzskatīt par viņam saprotamu.”; |
| --- | --- |

“2.
     Lēmumu par atteikumu un par iemesliem, kas ir tā pamatā, paziņo pieteikuma iesniedzējam, izmantojot VI pielikumā doto standartveidlapu
  , valodā, kuru viņš saprot vai kuru var pamatoti uzskatīt par viņam saprotamu.”;

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 22. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 22. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

32. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Pieteikuma iesniedzējiem, kuriem ir atteikta vīza, ir tiesības iesniegt pārsūdzību, kas noteiktā procedūras stadijā garantē efektīvu pārsūdzību tiesā. Pārsūdzības ceļ pret to dalībvalsti, kas ir pieņēmusi galīgo lēmumu par pieteikumu, un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Dalībvalstis sniedz pieteikuma iesniedzējiem sīku informāciju par procedūrām, kas jāievēro pārsūdzības gadījumā, kā norādīts VI pielikumā.”; | 3.   Pieteikuma iesniedzējiem, kuriem ir atteikta vīza, ir tiesības iesniegt pārsūdzību, kas noteiktā procedūras stadijā garantē efektīvu pārsūdzību tiesā. Pārsūdzības ceļ pret to dalībvalsti, kas ir pieņēmusi galīgo lēmumu par pieteikumu, un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.
  Pārsūdzības pieteikuma iesniegšanas termiņš ir vismaz 30 kalendārās dienas.
  Dalībvalstis sniedz pieteikuma iesniedzējiem sīku informāciju par procedūrām, kas jāievēro pārsūdzības gadījumā, kā norādīts VI pielikumā
  , valodā, kuru pieteikuma iesniedzēji saprot vai kuru var pamatoti uzskatīt par viņiem saprotamu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Pieteikuma iesniedzējiem, kuriem ir atteikta vīza, ir tiesības iesniegt pārsūdzību, kas noteiktā procedūras stadijā garantē efektīvu pārsūdzību tiesā. Pārsūdzības ceļ pret to dalībvalsti, kas ir pieņēmusi galīgo lēmumu par pieteikumu, un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Dalībvalstis sniedz pieteikuma iesniedzējiem sīku informāciju par procedūrām, kas jāievēro pārsūdzības gadījumā, kā norādīts VI pielikumā.”;

3.   Pieteikuma iesniedzējiem, kuriem ir atteikta vīza, ir tiesības iesniegt pārsūdzību, kas noteiktā procedūras stadijā garantē efektīvu pārsūdzību tiesā. Pārsūdzības ceļ pret to dalībvalsti, kas ir pieņēmusi galīgo lēmumu par pieteikumu, un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.
  Pārsūdzības pieteikuma iesniegšanas termiņš ir vismaz 30 kalendārās dienas.
  Dalībvalstis sniedz pieteikuma iesniedzējiem sīku informāciju par procedūrām, kas jāievēro pārsūdzības gadījumā, kā norādīts VI pielikumā
  , valodā, kuru pieteikuma iesniedzēji saprot vai kuru var pamatoti uzskatīt par viņiem saprotamu
  .

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 22. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 22. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

32. pants – 3.a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Standartveidlapa vīzas atteikuma, anulēšanas vai atcelšanas paziņošanai un pamatošanai, kas iekļauta VI pielikumā, ir pieejama vismaz šādās valodās: |
| | (a) | tās dalībvalsts valsts valodā(-s), kuras vīzu lūdz; un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Standartveidlapa vīzas atteikuma, anulēšanas vai atcelšanas paziņošanai un pamatošanai, kas iekļauta VI pielikumā, ir pieejama vismaz šādās valodās:

(a)

(a)

tās dalībvalsts valsts valodā(-s), kuras vīzu lūdz; un

tās dalībvalsts valsts valodā(-s), kuras vīzu lūdz; un

| (b) | uzņēmējas valsts valsts valodā(-s). |
| --- | --- |

(b)

(b)

uzņēmējas valsts valsts valodā(-s).

uzņēmējas valsts valsts valodā(-s).

Papildus a) apakšpunktā minētajai(-ām) valodai(-ām) veidlapu var darīt pieejamu arī jebkurā citā Eiropas Savienības iestāžu oficiālajā valodā;

Papildus a) apakšpunktā minētajai(-ām) valodai(-ām) veidlapu var darīt pieejamu arī jebkurā citā Eiropas Savienības iestāžu oficiālajā valodā;

Standartveidlapas tulkojumu uzņēmējas valsts oficiālajā valodā vai valodās sagatavo vietējās Šengenas sadarbības ietvaros, kas paredzēta 48. pantā.

Standartveidlapas tulkojumu uzņēmējas valsts oficiālajā valodā vai valodās sagatavo vietējās Šengenas sadarbības ietvaros, kas paredzēta 48. pantā.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 22.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 22.c punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

34. pants – 7. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (22c) | regulas 34. panta 7. punktu groza šādi: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(22c)

(22c)

regulas 34. panta 7. punktu groza šādi:

7.   Vīzas turētājam, kura vīza ir anulēta vai atcelta, ir tiesības lēmumu pārsūdzēt, ja vien saskaņā ar 3. punktu vīza nav atcelta pēc viņa pieprasījuma. Pārsūdzības vērš pret to dalībvalsti, kas ir pieņēmusi lēmumu par anulēšanu vai atcelšanu, un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Dalībvalstis sniedz pieteikuma iesniedzējiem informāciju par procedūrām, kas jāievēro pārsūdzības gadījumā, kā norādīts VI pielikumā.

“7.   Vīzas turētājam, kura vīza ir anulēta vai atcelta, ir tiesības lēmumu pārsūdzēt, ja vien saskaņā ar 3. punktu vīza nav atcelta pēc viņa pieprasījuma. Pārsūdzības vērš pret to dalībvalsti, kas ir pieņēmusi lēmumu par anulēšanu vai atcelšanu, un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Dalībvalstis sniedz pieteikuma iesniedzējiem informāciju par procedūrām, kas jāievēro pārsūdzības gadījumā, kā norādīts VI pielikumā.
  Ja anulētās vīzas saņēmējs jau atrodas kādas dalībvalsts teritorijā, par viņu nevar pieņemt nekādu atgriešanas lēmumu, kamēr nav beidzies pārsūdzības termiņš vai kamēr saņēmējam nav pienācīgi paziņots galīgais lēmums attiecībā uz šādu pārsūdzību.”;

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 22.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 22.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

35. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (22b) | regulas 35. panta 2. punktu svītro; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(22b)

(22b)

regulas 35. panta 2. punktu svītro;

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 24. punkts

1. pants – 1. daļa – 24. punkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

36.a pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Attiecīgā dalībvalsts izveido atbilstošas struktūras un nosūta darbiniekus, kas īpaši apmācīti veikt vīzu pieteikumu apstrādi un visas pārbaudes un riska novērtējumu, kā izklāstīts 21. pantā. | 3.   Attiecīgā dalībvalsts izveido atbilstošas struktūras un nosūta darbiniekus, kas īpaši apmācīti veikt vīzu pieteikumu apstrādi un visas pārbaudes un riska novērtējumu, kā izklāstīts 21. pantā.
  Personālu apmāca digitālo datņu pārvaldības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Attiecīgā dalībvalsts izveido atbilstošas struktūras un nosūta darbiniekus, kas īpaši apmācīti veikt vīzu pieteikumu apstrādi un visas pārbaudes un riska novērtējumu, kā izklāstīts 21. pantā.

3.   Attiecīgā dalībvalsts izveido atbilstošas struktūras un nosūta darbiniekus, kas īpaši apmācīti veikt vīzu pieteikumu apstrādi un visas pārbaudes un riska novērtējumu, kā izklāstīts 21. pantā.
  Personālu apmāca digitālo datņu pārvaldības jomā.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 24.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 24.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

37. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (24b) | regulas 37. panta 2. punktu groza šādi: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(24b)

(24b)

regulas 37. panta 2. punktu groza šādi:

2.   Uz vīzu uzlīmju glabāšanu un apstrādi attiecas attiecīgi drošības pasākumi, lai novērstu krāpšanu vai nozaudēšanu. Katrā konsulātā veic vīzas uzlīmju krājuma uzskaiti un reģistrē katras vīzas uzlīmes lietojumu.

“2.   Uz vīzu uzlīmju glabāšanu un apstrādi attiecas atbilstīgi drošības pasākumi, lai novērstu krāpšanu vai nozaudēšanu. Katrā konsulātā veic vīzas uzlīmju krājuma uzskaiti un reģistrē katras vīzas uzlīmes lietojumu.
  Par jebkādu krāpniecību vai ievērojamiem zudumiem ir jāziņo Komisijai.”;

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 25. punkts

1. pants – 1. daļa – 25. punkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

37. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atsevišķās pieteikuma lietas glabā vismaz
  vienu gadu
  no dienas, kad par pieteikumu ir pieņemts 23. panta 1. punktā minētais lēmums, vai, pārsūdzības gadījumā, līdz pārsūdzības procedūras beigām.” | Atsevišķās pieteikuma lietas glabā vismaz
  divus gadus
  no dienas, kad par pieteikumu ir pieņemts 23. panta 1. punktā minētais lēmums, vai, pārsūdzības gadījumā, līdz pārsūdzības procedūras beigām.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atsevišķās pieteikuma lietas glabā vismaz
  vienu gadu
  no dienas, kad par pieteikumu ir pieņemts 23. panta 1. punktā minētais lēmums, vai, pārsūdzības gadījumā, līdz pārsūdzības procedūras beigām.”

vienu gadu

Atsevišķās pieteikuma lietas glabā vismaz
  divus gadus
  no dienas, kad par pieteikumu ir pieņemts 23. panta 1. punktā minētais lēmums, vai, pārsūdzības gadījumā, līdz pārsūdzības procedūras beigām.”

divus gadus

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 26.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 26.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

38. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26a) | regulas 38. pantā iekļauj šādu punktu:




  “4.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka konsulātiem ir vīzu pieteikumu iesniedzējiem paredzēta sūdzību iesniegšanas kārtība. Informāciju par šo kārtību konsulāts dara pieejamu savā tīmekļa vietnē, un vajadzības gadījumā to dara pieejamu ārpakalpojumu sniedzējs. Dalībvalstis nodrošina, ka tiek uzturēts sūdzību reģistrs.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(26a)

(26a)

regulas 38. pantā iekļauj šādu punktu:

“4.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka konsulātiem ir vīzu pieteikumu iesniedzējiem paredzēta sūdzību iesniegšanas kārtība. Informāciju par šo kārtību konsulāts dara pieejamu savā tīmekļa vietnē, un vajadzības gadījumā to dara pieejamu ārpakalpojumu sniedzējs. Dalībvalstis nodrošina, ka tiek uzturēts sūdzību reģistrs.”;

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 26.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 26.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

39. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26b) | regulas 39. panta 1. punktu groza šādi: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(26b)

(26b)

regulas 39. panta 1. punktu groza šādi:

1.   Dalībvalstu konsulāti nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējus pieņem, ievērojot pieklājības normas.

“1.   Dalībvalstu konsulāti nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējus pieņem, ievērojot pieklājības normas.
  Pieteikumu iesniedzēju uzņemšanas un viņu pieteikumu izskatīšanas kārtībā būtu pienācīgi jāievēro pamattiesības, kas minētas ES Pamattiesību hartā un Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā. Vīzas pieteikumu izskatīšana būtu jāveic bez diskriminācijas, profesionāli un ar cieņu pret pieteikumu iesniedzējiem.”

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 26.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 26.c punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

39. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26c) | šādi groza 39. panta 3. punktu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(26c)

(26c)

šādi groza 39. panta 3. punktu:

3.   Veicot savus uzdevumus, konsulārie darbinieki nediskriminē personas dzimuma,
  rases vai etniskās
  izcelsmes, reliģijas
  vai
  ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.

“3.   Veicot savus uzdevumus, konsulārie darbinieki nediskriminē
  personas valstspiederības,
  dzimuma,
  dzimtes, ģimenes stāvokļa,
  izcelsmes,
  reālās vai iespējamās
  reliģijas, ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.”

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 29. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 29. punkts – d apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

43. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   
  Dalībvalstis ir
  atbildīgas par noteikumu ievērošanu
  attiecībā uz
  personas datu
  aizsardzību
  un nodrošina, ka ārpakalpojumu sniedzēju uzrauga personas datu aizsardzības uzraudzības iestādes saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktu.; | 9.   
  Attiecīgā dalībvalsts vai attiecīgās dalībvalstis paliek
  atbildīgas par noteikumu ievērošanu
  , jo īpaši pamattiesību ievērošanas un konkrēti nediskriminēšanas principa un
  personas datu
  aizsardzības jomā,
  un nodrošina, ka ārpakalpojumu sniedzēju uzrauga personas datu aizsardzības uzraudzības iestādes saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.   
  Dalībvalstis ir
  atbildīgas par noteikumu ievērošanu
  attiecībā uz
  personas datu
  aizsardzību
  un nodrošina, ka ārpakalpojumu sniedzēju uzrauga personas datu aizsardzības uzraudzības iestādes saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktu.;

9.   
  Attiecīgā dalībvalsts vai attiecīgās dalībvalstis paliek
  atbildīgas par noteikumu ievērošanu
  , jo īpaši pamattiesību ievērošanas un konkrēti nediskriminēšanas principa un
  personas datu
  aizsardzības jomā,
  un nodrošina, ka ārpakalpojumu sniedzēju uzrauga personas datu aizsardzības uzraudzības iestādes saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 51. panta 1. punktu.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 33. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 33. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

48. pants – 1.a punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | vajadzības gadījumā nodrošinātu pieteikuma veidlapas kopēju tulkojumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

vajadzības gadījumā nodrošinātu pieteikuma veidlapas kopēju tulkojumu;

| (c) | vajadzības gadījumā nodrošinātu pieteikuma veidlapas
  un atteikuma, anulēšanas vai vīzas atsaukšanas paziņošanas un pamatošanas standartveidlapu
  kopēju tulkojumu; |
| --- | --- |

(c)

vajadzības gadījumā nodrošinātu pieteikuma veidlapas
  un atteikuma, anulēšanas vai vīzas atsaukšanas paziņošanas un pamatošanas standartveidlapu
  kopēju tulkojumu;

un atteikuma, anulēšanas vai vīzas atsaukšanas paziņošanas un pamatošanas standartveidlapu

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 33. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 33. punkts – d apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

48. pants – 3. punkts – b apakšpunkts – vi punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| vi) | par atteikumu tendencēm; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

vi)

par atteikumu tendencēm;

| vi) | par atteikumu tendencēm
  un iemesliem
  ; |
| --- | --- |

vi)

par atteikumu tendencēm
  un iemesliem
  ;

un iemesliem

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 33. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 33. punkts – d apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

48. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | ar informāciju par apdrošināšanas sabiedrībām, kas nodrošina pietiekamu ceļojuma medicīnisko apdrošināšanu, tostarp par seguma veida un iespējamās pārsnieguma summas pārbaudi.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

(d)

ar informāciju par apdrošināšanas sabiedrībām, kas nodrošina pietiekamu ceļojuma medicīnisko apdrošināšanu, tostarp par seguma veida un iespējamās pārsnieguma summas pārbaudi.”;

ar informāciju par apdrošināšanas sabiedrībām, kas nodrošina pietiekamu ceļojuma medicīnisko apdrošināšanu, tostarp par seguma veida un iespējamās pārsnieguma summas pārbaudi.”;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 34.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 34.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

49. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (34a) | 49. pants ar grozījumiem |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(34a)

(34a)

49. pants ar grozījumiem

49. pants

“49. pants

Pasākumi saistībā ar olimpiskajām spēlēm un paraolimpiskajām spēlēm

Pasākumi saistībā ar olimpiskajām spēlēm un paraolimpiskajām spēlēm
  un citiem augsta līmeņa starptautiskiem sporta pasākumiem

un citiem augsta līmeņa starptautiskiem sporta pasākumiem

Dalībvalstis, kas rīko olimpiskās un paraolimpiskās spēles, piemēro XI pielikumā noteiktās īpašās procedūras un nosacījumus, lai atvieglotu vīzu izsniegšanu.

Dalībvalstis, kas rīko olimpiskās un paraolimpiskās spēles
  un citus augsta līmeņa starptautiskus sporta pasākumus
  , piemēro XI pielikumā noteiktās īpašās procedūras un nosacījumus, lai atvieglotu vīzu izsniegšanu.

un citus augsta līmeņa starptautiskus sporta pasākumus

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 35. punkts

1. pants – 1. daļa – 35. punkts

Regula (EK) Nr. 810/2009

50.b pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un to piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstīgi 2. punktam.
  Paziņojot deleģētu
  aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ
  izmanto
  steidzamības
  procedūru
  . | 1.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un to piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstīgi 2. punktam.
  Paziņojumu par deleģēto
  aktu
  nosūta
  Eiropas Parlamentam un Padomei
  vienlaikus un nekavējoties
  ,
  un
  izklāsta iemeslus, kādēļ
  tiek izmantota
  steidzamības
  procedūra
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un to piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstīgi 2. punktam.
  Paziņojot deleģētu
  aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ
  izmanto
  steidzamības
  procedūru
  .

1.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un to piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstīgi 2. punktam.
  Paziņojumu par deleģēto
  aktu
  nosūta
  Eiropas Parlamentam un Padomei
  vienlaikus un nekavējoties
  ,
  un
  izklāsta iemeslus, kādēļ
  tiek izmantota
  steidzamības
  procedūra
  .

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts

2. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Trīs
  gadus pēc [šīs regulas spēkā stāšanās diena] Komisija izvērtē šīs regulas piemērošanu. Šis vispārējais izvērtējums aptver sasniegto rezultātu novērtējumu, salīdzinot tos ar šīs regulas mērķiem un to īstenošanu. | 1.   
  Divus
  gadus pēc [šīs regulas spēkā stāšanās diena] Komisija izvērtē šīs regulas piemērošanu. Šis vispārējais izvērtējums aptver sasniegto rezultātu novērtējumu, salīdzinot tos ar šīs regulas mērķiem un to īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Trīs
  gadus pēc [šīs regulas spēkā stāšanās diena] Komisija izvērtē šīs regulas piemērošanu. Šis vispārējais izvērtējums aptver sasniegto rezultātu novērtējumu, salīdzinot tos ar šīs regulas mērķiem un to īstenošanu.

1.   
  Divus
  gadus pēc [šīs regulas spēkā stāšanās diena] Komisija izvērtē šīs regulas piemērošanu. Šis vispārējais izvērtējums aptver sasniegto rezultātu novērtējumu, salīdzinot tos ar šīs regulas mērķiem un to īstenošanu.

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2.a punkts (jauns)

2. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ne vēlāk kā vienu gadu pēc [šīs regulas spēkā stāšanās datums] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei izvērtējuma ziņojumu par vīzas uzlīmju likvidēšanu un digitālas vīzas ieviešanu, kas ļautu izsniegt Šengenas vīzu, vienkārši to reģistrējot vīzu informācijas sistēmā, un pieteikuma iesniedzējam nosūtītu elektronisku paziņojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Ne vēlāk kā vienu gadu pēc [šīs regulas spēkā stāšanās datums] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei izvērtējuma ziņojumu par vīzas uzlīmju likvidēšanu un digitālas vīzas ieviešanu, kas ļautu izsniegt Šengenas vīzu, vienkārši to reģistrējot vīzu informācijas sistēmā, un pieteikuma iesniedzējam nosūtītu elektronisku paziņojumu.

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IVa pielikums (jauns)

IVa pielikums (jauns)

Regula (EK) Nr. 810/2009

XI pielikums

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ĪPAŠAS PROCEDŪRAS UN NOSACĪJUMI,
  LAI ATVIEGLOTU
  VĪZU IZSNIEGŠANU OLIMPISKĀS DELEGĀCIJAS LOCEKĻIEM, KAS PIEDALĀS OLIMPISKAJĀS SPĒLĒS
  UN
  PARAOLIMPISKAJĀS SPĒLĒS | ĪPAŠAS PROCEDŪRAS UN NOSACĪJUMI,
  KURI ATVIEGLOTU
  VĪZU IZSNIEGŠANU OLIMPISKĀS
  UN SPORTA
  DELEGĀCIJAS LOCEKĻIEM, KAS PIEDALĀS OLIMPISKAJĀS SPĒLĒS, PARAOLIMPISKAJĀS SPĒLĒS
  UN AUGSTA LĪMEŅA SPORTA PASĀKUMOS |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

ĪPAŠAS PROCEDŪRAS UN NOSACĪJUMI,
  LAI ATVIEGLOTU
  VĪZU IZSNIEGŠANU OLIMPISKĀS DELEGĀCIJAS LOCEKĻIEM, KAS PIEDALĀS OLIMPISKAJĀS SPĒLĒS
  UN
  PARAOLIMPISKAJĀS SPĒLĒS

LAI ATVIEGLOTU

UN

ĪPAŠAS PROCEDŪRAS UN NOSACĪJUMI,
  KURI ATVIEGLOTU
  VĪZU IZSNIEGŠANU OLIMPISKĀS
  UN SPORTA
  DELEGĀCIJAS LOCEKĻIEM, KAS PIEDALĀS OLIMPISKAJĀS SPĒLĒS, PARAOLIMPISKAJĀS SPĒLĒS
  UN AUGSTA LĪMEŅA SPORTA PASĀKUMOS

KURI ATVIEGLOTU

UN SPORTA

UN AUGSTA LĪMEŅA SPORTA PASĀKUMOS

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0434/2018).

1

(18)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/38/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (OV L 229, 29.6.2004., 35. lpp.).

18

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/38/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (OV L 229, 29.6.2004., 35. lpp.).

(27)  Padomes Direktīva 2005/71/EK (2005. gada 12. oktobris) par īpašu procedūru trešo valstu valsts piederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos (OV L 289, 3.11.2005., 15. lpp.).

27

(27)  Padomes Direktīva 2005/71/EK (2005. gada 12. oktobris) par īpašu procedūru trešo valstu valsts piederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos (OV L 289, 3.11.2005., 15. lpp.).

27

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/310 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/310

---

P8_TA(2018)0496

Kopējā pievienotās vērtības nodokļa sistēma attiecībā uz pagaidu vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanu saistībā ar noteiktu preču un pakalpojumu piegādēm, kam pārsniegta noteikta robežvērtība *

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Direktīvai, ar ko attiecībā uz pagaidu vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanu saistībā ar noteiktu preču un pakalpojumu piegādēm, kam pārsniegta noteikta robežvērtība, groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2020/C 388/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2016)0811), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2016)0811),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0023/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0023/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0418/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0418/2018),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Lai ierobežotu krāpniecības pārvirzi starp dalībvalstīm, visām dalībvalstīm, kuras atbilst noteiktiem kritērijiem attiecībā uz krāpšanas apmēru tajās (jo īpaši saistībā ar karuseļveida krāpšanu) un kuras var pierādīt, ka citi kontroles pasākumi nav pietiekami šīs krāpšanas apkarošanai, būtu jāatļauj izmantot vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Lai ierobežotu krāpniecības pārvirzi starp dalībvalstīm, visām dalībvalstīm, kuras atbilst noteiktiem kritērijiem attiecībā uz krāpšanas apmēru tajās (jo īpaši saistībā ar karuseļveida krāpšanu) un kuras var pierādīt, ka citi kontroles pasākumi nav pietiekami šīs krāpšanas apkarošanai, būtu jāatļauj izmantot vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu.

| (4) | Lai ierobežotu krāpniecības pārvirzi starp dalībvalstīm, visām dalībvalstīm, kuras atbilst noteiktiem kritērijiem attiecībā uz krāpšanas apmēru tajās (jo īpaši saistībā ar karuseļveida krāpšanu) un kuras var pierādīt, ka citi kontroles pasākumi nav pietiekami šīs krāpšanas apkarošanai, būtu jāatļauj izmantot vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu.
  Turklāt būtu jāprasa tām norādīt, ka aplēstie ieguvumi no nodokļu saistību izpildes un iekasēšanas, ko paredz iegūt pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas, pārsniegs aplēsto kopējo papildu slogu uzņēmumiem un nodokļu iestādēm un ka uzņēmumiem un nodokļu iestādēm neradīsies izmaksas, kuras būtu augstākas par tām, kas radušās citu kontroles pasākumu piemērošanas rezultātā. |
| --- | --- |

(4)

Lai ierobežotu krāpniecības pārvirzi starp dalībvalstīm, visām dalībvalstīm, kuras atbilst noteiktiem kritērijiem attiecībā uz krāpšanas apmēru tajās (jo īpaši saistībā ar karuseļveida krāpšanu) un kuras var pierādīt, ka citi kontroles pasākumi nav pietiekami šīs krāpšanas apkarošanai, būtu jāatļauj izmantot vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu.
  Turklāt būtu jāprasa tām norādīt, ka aplēstie ieguvumi no nodokļu saistību izpildes un iekasēšanas, ko paredz iegūt pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas, pārsniegs aplēsto kopējo papildu slogu uzņēmumiem un nodokļu iestādēm un ka uzņēmumiem un nodokļu iestādēm neradīsies izmaksas, kuras būtu augstākas par tām, kas radušās citu kontroles pasākumu piemērošanas rezultātā.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Turklāt arī kaimiņu dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnu risku, ka krāpniecība pārvirzīsies uz to teritoriju tāpēc, ka minēto sistēmu atļauts piemērot citā dalībvalstī, būtu jāatļauj izmantot vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu, ja citi kontroles pasākumi nav pietiekami šā krāpšanas riska novēršanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Turklāt arī kaimiņu dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnu risku, ka krāpniecība pārvirzīsies uz to teritoriju tāpēc, ka minēto sistēmu atļauts piemērot citā dalībvalstī, būtu jāatļauj izmantot vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu, ja citi kontroles pasākumi nav pietiekami šā krāpšanas riska novēršanai.

svītrots

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Ja dalībvalstis izvēlas piemērot vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu, tām šī sistēma būtu jāpiemēro visām preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai,
  kam ir pārsniegta noteiktā rēķina robežvērtība
  . Vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu nevajadzētu attiecināt tikai uz kādu konkrētu nozari. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Ja dalībvalstis izvēlas piemērot vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu, tām šī sistēma būtu jāpiemēro visām preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai,
  kam ir pārsniegta noteiktā rēķina robežvērtība
  . Vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu nevajadzētu attiecināt tikai uz kādu konkrētu nozari.

| (6) | Ja dalībvalstis izvēlas piemērot vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu, tām šī sistēma būtu jāpiemēro visām
  tām
  preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai,
  kas nav pārrobežu un kas pārsniedz noteiktu darījuma robežvērtību
  . Vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu nevajadzētu attiecināt tikai uz kādu konkrētu nozari. |
| --- | --- |

(6)

Ja dalībvalstis izvēlas piemērot vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu, tām šī sistēma būtu jāpiemēro visām
  tām
  preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai,
  kas nav pārrobežu un kas pārsniedz noteiktu darījuma robežvērtību
  . Vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu nevajadzētu attiecināt tikai uz kādu konkrētu nozari.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Lai varētu novērtēt, vai vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešana vienā dalībvalstī nerada krāpniecības pārvirzi uz citām dalībvalstīm, un lai varētu novērtēt to, cik lielā mērā varētu tikt traucēta iekšējā tirgus darbība, ir lietderīgi paredzēt īpašu pienākumu apmainīties ar informāciju starp dalībvalstīm, kas piemēro vispārēju apgrieztās maksāšanas sistēmu, un citām dalībvalstīm. Uz visu informācijas apmaiņu būtu jāattiecina piemērojamie personas datu aizsardzības un konfidencialitātes noteikumi. Ar minētajiem noteikumiem paredz izņēmumus un ierobežojumus, lai aizsargātu dalībvalstu un Savienības intereses nodokļu jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Lai varētu novērtēt, vai vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešana vienā dalībvalstī nerada krāpniecības pārvirzi uz citām dalībvalstīm, un lai varētu novērtēt to, cik lielā mērā varētu tikt traucēta iekšējā tirgus darbība, ir lietderīgi paredzēt īpašu pienākumu apmainīties ar informāciju starp dalībvalstīm, kas piemēro vispārēju apgrieztās maksāšanas sistēmu, un citām dalībvalstīm. Uz visu informācijas apmaiņu būtu jāattiecina piemērojamie personas datu aizsardzības un konfidencialitātes noteikumi. Ar minētajiem noteikumiem paredz izņēmumus un ierobežojumus, lai aizsargātu dalībvalstu un Savienības intereses nodokļu jomā.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

Direktīva 2006/112/EK

199.c pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atkāpjoties no 193. panta, līdz 2022. gada 30. jūnijam dalībvalsts var vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas ietvaros noteikt, ka par PVN nomaksu atbildīgā persona ir nodokļa maksātājs, kuram piegādā preces un sniedz pakalpojumus, kam pārsniegta rēķina robežvērtība EUR 10 000 . | Atkāpjoties no 193. panta, līdz 2022. gada 30. jūnijam dalībvalsts var vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas ietvaros noteikt, ka par PVN nomaksu atbildīgā persona ir nodokļa maksātājs, kuram piegādā preces un sniedz pakalpojumus, kam pārsniegta rēķina robežvērtība EUR 25 000 . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Atkāpjoties no 193. panta, līdz 2022. gada 30. jūnijam dalībvalsts var vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas ietvaros noteikt, ka par PVN nomaksu atbildīgā persona ir nodokļa maksātājs, kuram piegādā preces un sniedz pakalpojumus, kam pārsniegta rēķina robežvērtība EUR 10 000 .

Atkāpjoties no 193. panta, līdz 2022. gada 30. jūnijam dalībvalsts var vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas ietvaros noteikt, ka par PVN nomaksu atbildīgā persona ir nodokļa maksātājs, kuram piegādā preces un sniedz pakalpojumus, kam pārsniegta rēķina robežvērtība EUR 25 000 .

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

Direktīva 2006/112/EK

199.c pants – 1. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | tai ir
  PVN iztrūkums, kas, izteikts procentos no kopējām PVN saistībām, vismaz par
  5
  procentpunktiem pārsniedz Kopienas PVN iztrūkuma mediāno vērtību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

tai ir
  PVN iztrūkums, kas, izteikts procentos no kopējām PVN saistībām, vismaz par
  5
  procentpunktiem pārsniedz Kopienas PVN iztrūkuma mediāno vērtību;

| (a) | saskaņā ar metodi un skaitliskajiem rādītājiem, kas izklāstīti Komisijas 2016. gada 23. augustā publicētajā 2016. gada galīgajā ziņojumā par PVN iztrūkumu, tai 2014. gadā bija
  PVN iztrūkums, kas izteikts procentos no kopējām PVN saistībām, vismaz par
  15
   procentpunktiem pārsniedz Kopienas PVN iztrūkuma mediāno vērtību; |
| --- | --- |

(a)

saskaņā ar metodi un skaitliskajiem rādītājiem, kas izklāstīti Komisijas 2016. gada 23. augustā publicētajā 2016. gada galīgajā ziņojumā par PVN iztrūkumu, tai 2014. gadā bija
  PVN iztrūkums, kas izteikts procentos no kopējām PVN saistībām, vismaz par
  15
   procentpunktiem pārsniedz Kopienas PVN iztrūkuma mediāno vērtību;

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

Direktīva 2006/112/EK

199.c pants – 1. punkts – 2. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | karuseļveida krāpšanas apmērs tās kopējā PVN iztrūkumā pārsniedz 25 %; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

karuseļveida krāpšanas apmērs tās kopējā PVN iztrūkumā pārsniedz 25 %;

| (b) | pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, kas pievienots leģislatīvajam priekšlikumam attiecībā uz šo pantu, tā gada laikā, uz kuru attiecas a) apakšpunktā minētais ziņojums,
  karuseļveida krāpšanas apmērs tās kopējā PVN iztrūkumā pārsniedz 25 %;
  un |
| --- | --- |

(b)

pamatojoties uz ietekmes novērtējumu, kas pievienots leģislatīvajam priekšlikumam attiecībā uz šo pantu, tā gada laikā, uz kuru attiecas a) apakšpunktā minētais ziņojums,
  karuseļveida krāpšanas apmērs tās kopējā PVN iztrūkumā pārsniedz 25 %;
  un

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

Direktīva 2006/112/EK

199.c pants – 1. punkts – 2. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | tā ir konstatējusi, ka citi kontroles pasākumi nav pietiekami, lai novērstu karuseļveida krāpšanu tās teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

tā ir konstatējusi, ka citi kontroles pasākumi nav pietiekami, lai novērstu karuseļveida krāpšanu tās teritorijā.

| (c) | tā ir konstatējusi, ka citi kontroles pasākumi nav pietiekami, lai novērstu karuseļveida krāpšanu tās teritorijā
  , jo īpaši šim nolūkam precizējot piemērotos kontroles pasākumus un konkrētus iemeslus, kāpēc tie nebija efektīvi, kā arī iemeslus, kāpēc administratīvā sadarbība PVN jomā ir izrādījusies nepietiekama; un |
| --- | --- |

(c)

tā ir konstatējusi, ka citi kontroles pasākumi nav pietiekami, lai novērstu karuseļveida krāpšanu tās teritorijā
  , jo īpaši šim nolūkam precizējot piemērotos kontroles pasākumus un konkrētus iemeslus, kāpēc tie nebija efektīvi, kā arī iemeslus, kāpēc administratīvā sadarbība PVN jomā ir izrādījusies nepietiekama; un

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

Direktīva 2006/112/EK

199.c pants – 1. punkts – 2. daļa – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | tā konstatē, ka aplēstie guvumi no nodokļu saistību izpildes un iekasēšanas, ko paredz iegūt pēc vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas, pārsniegs aplēsto kopējo papildu slogu uzņēmumiem un nodokļu iestādēm par vismaz 25 %; un |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

tā konstatē, ka aplēstie guvumi no nodokļu saistību izpildes un iekasēšanas, ko paredz iegūt pēc vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas, pārsniegs aplēsto kopējo papildu slogu uzņēmumiem un nodokļu iestādēm par vismaz 25 %; un

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

Direktīva 2006/112/EK

199.c pants – 1. punkts – 2. daļa – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cb) | tā konstatē, ka uzņēmumiem un nodokļu iestādēm pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas neradīsies izmaksas, kas ir augstākas par tām, kas radušās citu kontroles pasākumu piemērošanas rezultātā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(cb)

tā konstatē, ka uzņēmumiem un nodokļu iestādēm pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas neradīsies izmaksas, kas ir augstākas par tām, kas radušās citu kontroles pasākumu piemērošanas rezultātā.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

Direktīva 2006/112/EK

199.c pants – 1. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalsts
  pievieno
  4. punktā minētajam pieprasījumam PVN iztrūkuma aprēķinu saskaņā ar metodi un skaitliskajiem rādītājiem,
  kas
  pieejami Komisijas publicētajā
  jaunākajā
  ziņojumā par PVN iztrūkumu. | Dalībvalsts 4. punktā minētajam pieprasījumam
  pievieno
  PVN iztrūkuma aprēķinu
  , kas veikts
  saskaņā ar metodi un skaitliskajiem rādītājiem,
  kuri
  pieejami Komisijas publicētajā ziņojumā par PVN iztrūkumu
  , kā minēts otrās daļas a) apakšpunktā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalsts
  pievieno
  4. punktā minētajam pieprasījumam PVN iztrūkuma aprēķinu saskaņā ar metodi un skaitliskajiem rādītājiem,
  kas
  pieejami Komisijas publicētajā
  jaunākajā
  ziņojumā par PVN iztrūkumu.

Dalībvalsts 4. punktā minētajam pieprasījumam
  pievieno
  PVN iztrūkuma aprēķinu
  , kas veikts
  saskaņā ar metodi un skaitliskajiem rādītājiem,
  kuri
  pieejami Komisijas publicētajā ziņojumā par PVN iztrūkumu
  , kā minēts otrās daļas a) apakšpunktā
  .

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

Direktīva 2006/112/EK

199.c pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Līdz 2022. gada 30. jūnijam dalībvalsts nosaka, ka par PVN nomaksu atbildīgā persona ir nodokļa maksātājs, kuram piegādā preces un sniedz pakalpojumus, kam pārsniegta rēķina robežvērtība EUR 10 000 , ja: | svītrots |
| (a) | šai dalībvalstij ir kopīga robeža ar dalībvalsti, kurai atļauts piemērot vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.
     
  Līdz 2022. gada 30. jūnijam dalībvalsts nosaka, ka par PVN nomaksu atbildīgā persona ir nodokļa maksātājs, kuram piegādā preces un sniedz pakalpojumus, kam pārsniegta rēķina robežvērtība EUR 10 000 , ja:

svītrots

svītrots

(a)

(a)

šai dalībvalstij ir kopīga robeža ar dalībvalsti, kurai atļauts piemērot vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu;

šai dalībvalstij ir kopīga robeža ar dalībvalsti, kurai atļauts piemērot vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu;

| (b) | šī dalībvalsts konstatē, ka pastāv nopietns risks krāpniecības pārvirzei uz tās teritoriju saistībā ar atļauju piemērot vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu attiecīgajā kaimiņu dalībvalstī; |
| --- | --- |

(b)

(b)

šī dalībvalsts konstatē, ka pastāv nopietns risks krāpniecības pārvirzei uz tās teritoriju saistībā ar atļauju piemērot vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu attiecīgajā kaimiņu dalībvalstī;

šī dalībvalsts konstatē, ka pastāv nopietns risks krāpniecības pārvirzei uz tās teritoriju saistībā ar atļauju piemērot vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu attiecīgajā kaimiņu dalībvalstī;

| (c) | tā konstatē, ka citi kontroles pasākumi nav pietiekami, lai novērstu krāpšanu tās teritorijā. |
| --- | --- |

(c)

(c)

tā konstatē, ka citi kontroles pasākumi nav pietiekami, lai novērstu krāpšanu tās teritorijā.

tā konstatē, ka citi kontroles pasākumi nav pietiekami, lai novērstu krāpšanu tās teritorijā.

Grozījums Nr. 13

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

1. pants – 1. daļa

Direktīva 2006/112/EK

199.c pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalstis, kuras piemēro vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu, nosaka
  atbilstīgus
  un efektīvus elektroniskās ziņošanas pienākumus visiem nodokļa maksātājiem un jo īpaši tiem nodokļa maksātājiem, kas piegādā vai saņem preces vai pakalpojumus, uz kuriem attiecas šī sistēma. | 3.   
  Lai nodrošinātu efektīvu vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanu un uzraudzību,
  dalībvalstis, kuras piemēro vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu, nosaka
  pienācīgus
  un efektīvus elektroniskās ziņošanas pienākumus visiem nodokļa maksātājiem un jo īpaši tiem nodokļa maksātājiem, kas piegādā vai saņem preces vai pakalpojumus, uz kuriem attiecas šī sistēma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalstis, kuras piemēro vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu, nosaka
  atbilstīgus
  un efektīvus elektroniskās ziņošanas pienākumus visiem nodokļa maksātājiem un jo īpaši tiem nodokļa maksātājiem, kas piegādā vai saņem preces vai pakalpojumus, uz kuriem attiecas šī sistēma.

3.   
  Lai nodrošinātu efektīvu vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanu un uzraudzību,
  dalībvalstis, kuras piemēro vispārējo apgrieztās maksāšanas sistēmu, nosaka
  pienācīgus
  un efektīvus elektroniskās ziņošanas pienākumus visiem nodokļa maksātājiem un jo īpaši tiem nodokļa maksātājiem, kas piegādā vai saņem preces vai pakalpojumus, uz kuriem attiecas šī sistēma.

Grozījums Nr. 14

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

1. pants – 1. daļa

Direktīva 2006/112/EK

199.c pants – 4. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | detalizēts pamatojums tam, ka ir izpildīti 1.
  vai 2.
  punktā minētie nosacījumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

detalizēts pamatojums tam, ka ir izpildīti 1.
  vai 2.
  punktā minētie nosacījumi;

vai 2.

| (a) | detalizēts pamatojums tam, ka ir izpildīti 1. punktā minētie nosacījumi;
  un |
| --- | --- |

(a)

detalizēts pamatojums tam, ka ir izpildīti 1. punktā minētie nosacījumi;
  un

un

Grozījums Nr. 15

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

1. pants – 1. daļa

Direktīva 2006/112/EK

199.c pants – 4. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas sākuma datums un periods, uz kuru tā attiecas;
  un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas sākuma datums un periods, uz kuru tā attiecas;
  un

un

| (b) | vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas sākuma datums un periods, uz kuru tā attiecas;
  un |
| --- | --- |

(b)

vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas sākuma datums un periods, uz kuru tā attiecas;
  un

un

Grozījums Nr. 16

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

1. pants – 1. daļa

Direktīva 2006/112/EK

199.c pants – 4. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | darbības, kas tiks veiktas, lai informētu nodokļa maksātājus par vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas ieviešanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

darbības, kas tiks veiktas, lai informētu nodokļa maksātājus par vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas ieviešanu;

| (c) | darbības, kas tiks veiktas, lai informētu nodokļa maksātājus par vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas ieviešanu;
  un |
| --- | --- |

(c)

darbības, kas tiks veiktas, lai informētu nodokļa maksātājus par vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas ieviešanu;
  un

un

Grozījums Nr. 17

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

1. pants – 1. daļa

Direktīva 2006/112/EK

199.c pants – 4. punkts – 1. daļa – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | detalizēts apraksts par papildu pasākumiem, kas minēti
  3
  . punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

detalizēts apraksts par papildu pasākumiem, kas minēti
  3
  . punktā.

3

| (d) | detalizēts apraksts par papildu pasākumiem, kas minēti
  2
  . punktā. |
| --- | --- |

(d)

detalizēts apraksts par papildu pasākumiem, kas minēti
  2
  . punktā.

2

Grozījums Nr. 18

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

1. pants – 1. daļa

Direktīva 2006/112/EK

199.c pants – 7. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis, kas piemēro
  vispārējo
  apgrieztās maksāšanas sistēmu,
  iesniedz Komisijai starpposma ziņojumu ne vēlāk kā divus gadus pēc vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas sākuma. Šis ziņojums sniedz detalizētu novērtējumu par vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas efektivitāti. | Dalībvalstis, kas piemēro vispārēju apgrieztās maksāšanas sistēmu, visām dalībvalstīm elektroniskā formātā iesniedz šādu informāciju: |
| | (a) | to personu vārdi un uzvārdi, pret kurām 12 mēnešu laikā pirms vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas dienas ticis ierosināts kriminālprocess vai administratīvais process par krāpšanu saistībā ar PVN; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis, kas piemēro
  vispārējo
  apgrieztās maksāšanas sistēmu,
  iesniedz Komisijai starpposma ziņojumu ne vēlāk kā divus gadus pēc vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas sākuma. Šis ziņojums sniedz detalizētu novērtējumu par vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas efektivitāti.

vispārējo

iesniedz Komisijai starpposma ziņojumu ne vēlāk kā divus gadus pēc vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas sākuma. Šis ziņojums sniedz detalizētu novērtējumu par vispārējās apgrieztās maksāšanas sistēmas efektivitāti.

Dalībvalstis, kas piemēro vispārēju apgrieztās maksāšanas sistēmu, visām dalībvalstīm elektroniskā formātā iesniedz šādu informāciju:

Dalībvalstis, kas piemēro vispārēju apgrieztās maksāšanas sistēmu, visām dalībvalstīm elektroniskā formātā iesniedz šādu informāciju:

(a)

(a)

to personu vārdi un uzvārdi, pret kurām 12 mēnešu laikā pirms vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas dienas ticis ierosināts kriminālprocess vai administratīvais process par krāpšanu saistībā ar PVN;

to personu vārdi un uzvārdi, pret kurām 12 mēnešu laikā pirms vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas dienas ticis ierosināts kriminālprocess vai administratīvais process par krāpšanu saistībā ar PVN;

| (b) | to personu vārdi un uzvārdi, tostarp, juridisku personu gadījumā – to direktoru vārdi un uzvārdi –, kuru PVN reģistrācija minētajā dalībvalstī bija pabeigta pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas; un |
| --- | --- |

(b)

(b)

to personu vārdi un uzvārdi, tostarp, juridisku personu gadījumā – to direktoru vārdi un uzvārdi –, kuru PVN reģistrācija minētajā dalībvalstī bija pabeigta pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas; un

to personu vārdi un uzvārdi, tostarp, juridisku personu gadījumā – to direktoru vārdi un uzvārdi –, kuru PVN reģistrācija minētajā dalībvalstī bija pabeigta pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas; un

| (c) | to personu vārdi un uzvārdi, tostarp, juridisku personu gadījumā – to direktoru vārdi un uzvārdi –, kas divus taksācijas periodus pēc kārtas nav iesniegušas PVN deklarāciju pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas. |
| --- | --- |

(c)

(c)

to personu vārdi un uzvārdi, tostarp, juridisku personu gadījumā – to direktoru vārdi un uzvārdi –, kas divus taksācijas periodus pēc kārtas nav iesniegušas PVN deklarāciju pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas.

to personu vārdi un uzvārdi, tostarp, juridisku personu gadījumā – to direktoru vārdi un uzvārdi –, kas divus taksācijas periodus pēc kārtas nav iesniegušas PVN deklarāciju pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas.

Šā punkta a) un b) apakšpunktā minēto informāciju iesniedz ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas, un to pēc tam atjaunina ik pa trim mēnešiem. Šā punkta c) apakšpunktā minēto informāciju iesniedz ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas, un to pēc tam atjaunina ik pa trim mēnešiem.

Šā punkta a) un b) apakšpunktā minēto informāciju iesniedz ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas, un to pēc tam atjaunina ik pa trim mēnešiem. Šā punkta c) apakšpunktā minēto informāciju iesniedz ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas, un to pēc tam atjaunina ik pa trim mēnešiem.

Dalībvalstis, kas piemēro vispārēju apgrieztās maksāšanas sistēmu, iesniedz Komisijai starpposma ziņojumu ne vēlāk kā vienu gadu pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas sākuma. Šis ziņojums sniedz detalizētu novērtējumu par vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas efektivitāti.

Dalībvalstis, kas piemēro vispārēju apgrieztās maksāšanas sistēmu, iesniedz Komisijai starpposma ziņojumu ne vēlāk kā vienu gadu pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas sākuma. Šis ziņojums sniedz detalizētu novērtējumu par vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas efektivitāti.

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

1. pants – 1. daļa

Direktīva 2006/112/EK

199.c pants – 8. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis, kuras nepiemēro šo sistēmu,
  ne vēlāk kā 2019. gada 30. jūnijā
  iesniedz Komisijai starpposma ziņojumu par to, kāda ietekme to teritorijā ir
  vispārējās
  apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanai citās dalībvalstīs
  , ja līdz minētajai dienai vispārējā apgrieztās maksāšanas sistēma būs tikusi piemērota vismaz
  vienu gadu vienā dalībvalstī. | Dalībvalstis, kuras nepiemēro šo sistēmu, iesniedz Komisijai starpposma ziņojumu par to, kāda ietekme to teritorijā ir
  vispārējas
  apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanai citās dalībvalstīs
  . Šādu ziņojumu Komisijai iesniedz trīs mēnešu laikā pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas
  vienu gadu
  ilgas piemērošanas
  vienā dalībvalstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis, kuras nepiemēro šo sistēmu,
  ne vēlāk kā 2019. gada 30. jūnijā
  iesniedz Komisijai starpposma ziņojumu par to, kāda ietekme to teritorijā ir
  vispārējās
  apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanai citās dalībvalstīs
  , ja līdz minētajai dienai vispārējā apgrieztās maksāšanas sistēma būs tikusi piemērota vismaz
  vienu gadu vienā dalībvalstī.

ne vēlāk kā 2019. gada 30. jūnijā

vispārējās

, ja līdz minētajai dienai vispārējā apgrieztās maksāšanas sistēma būs tikusi piemērota vismaz

Dalībvalstis, kuras nepiemēro šo sistēmu, iesniedz Komisijai starpposma ziņojumu par to, kāda ietekme to teritorijā ir
  vispārējas
  apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanai citās dalībvalstīs
  . Šādu ziņojumu Komisijai iesniedz trīs mēnešu laikā pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas
  vienu gadu
  ilgas piemērošanas
  vienā dalībvalstī.

vispārējas

. Šādu ziņojumu Komisijai iesniedz trīs mēnešu laikā pēc vispārējas apgrieztās maksāšanas sistēmas

ilgas piemērošanas

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

1. pants – 1. daļa

Direktīva 2006/112/EK

199.c pants – 10. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | situācijas attīstība saistībā ar PVN iztrūkumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

(a)

situācijas attīstība saistībā ar PVN iztrūkumu;

situācijas attīstība saistībā ar PVN iztrūkumu;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa

2. pants – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| To piemēro līdz 2022. gada 30.
  septembrim
  . | To piemēro līdz 2022. gada 30.
  jūnijam
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

To piemēro līdz 2022. gada 30.
  septembrim
  .

septembrim

To piemēro līdz 2022. gada 30.
  jūnijam
  .

jūnijam

---

Trešdiena, 2018. gada 12. decembra

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/319 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/319

---

P8_TA(2018)0500

Budžeta grozījuma Nr. 6/2018 projekts: maksājumu un saistību apropriāciju samazinājums (pašu resursi)

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2018 projektu: “Maksājumu un saistību apropriāciju samazinājums atbilstīgi izdevumu atjauninātajām prognozēm un ieņēmumu atjauninājumam (pašu resursi)” (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

(2020/C 388/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2), un jo īpaši tās 44. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2), un jo īpaši tās 44. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2017. gada 30. novembrī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2017. gada 30. novembrī (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (6),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 6/2018 projektu, ko Komisija pieņēma 2018. gada 12. oktobrī (COM(2018)0704), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 6/2018 projektu, ko Komisija pieņēma 2018. gada 12. oktobrī (COM(2018)0704),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2018 projektu, ko Padome pieņēma 2018. gada 26. novembrī un nosūtīja Parlamentam tajā pašā dienā (13961/2018 – C8-0488/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2018 projektu, ko Padome pieņēma 2018. gada 26. novembrī un nosūtīja Parlamentam tajā pašā dienā (13961/2018 – C8-0488/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0399/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0399/2018),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 6/2018 projekta mērķis ir atjaunināt gan budžeta izdevumu, gan ieņēmumu daļas, lai ņemtu vērā jaunākās norises; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 6/2018 projekta mērķis ir atjaunināt gan budžeta izdevumu, gan ieņēmumu daļas, lai ņemtu vērā jaunākās norises;

| B. | tā kā izdevumu daļā budžeta grozījuma Nr. 6/2018 projekts paredz attiecīgi par 48,7 miljoniem EUR un 44,7 miljoniem EUR samazināt budžeta pozīciju saistību un maksājumu apropriācijas 1.a izdevumu kategorijā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” un 2. izdevumu kategorijā “Ilgtspējīga izaugsme — dabas resursi”; |
| --- | --- |

B.

tā kā izdevumu daļā budžeta grozījuma Nr. 6/2018 projekts paredz attiecīgi par 48,7 miljoniem EUR un 44,7 miljoniem EUR samazināt budžeta pozīciju saistību un maksājumu apropriācijas 1.a izdevumu kategorijā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” un 2. izdevumu kategorijā “Ilgtspējīga izaugsme — dabas resursi”;

| C. | tā kā ieņēmumu daļā budžeta grozījuma Nr. 6/2018 projekts paredz tradicionālo pašu resursu (t. i., muitas nodokļi un cukura nozares nodevas), pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un nacionālā kopienākuma (NKI) bāzu prognožu pārskatīšanu un attiecīgo Apvienotās Karalistes korekciju un to finansējuma ieplānošanu budžetā, kas ietekmē to, kā tiek sadalītas dalībvalstu pašu resursu iemaksas Savienības budžetā, |
| --- | --- |

C.

tā kā ieņēmumu daļā budžeta grozījuma Nr. 6/2018 projekts paredz tradicionālo pašu resursu (t. i., muitas nodokļi un cukura nozares nodevas), pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un nacionālā kopienākuma (NKI) bāzu prognožu pārskatīšanu un attiecīgo Apvienotās Karalistes korekciju un to finansējuma ieplānošanu budžetā, kas ietekmē to, kā tiek sadalītas dalībvalstu pašu resursu iemaksas Savienības budžetā,

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka beidzot tiek pienācīgi īstenotas 2014.–2020. gada programmas un ka tādēļ ir tikai nedaudz jāpielāgo izdevumu daļa atšķirībā no ievērojamiem budžeta grozījumiem, kurus pieņēma 2016. un 2017. gadā; mudina Komisiju un dalībvalstis kompensēt pēdējo trīs gadu laikā iekrātos būtiskos kavējumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ņem vērā pašu resursu līdzsvarošanas tehnisko procesu, kas bija nepieciešams tradicionālo pašu resursu un PVN prognožu pārskatīšanas un Apvienotās Karalistes korekcijas atjaunināšanas dēļ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2018 projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 6/2018 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(3)  OV L 57, 28.2.2018., 1. lpp.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(5)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(6)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/321 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/321

---

P8_TA(2018)0501

Elastības instrumenta izmantošana nolūkā finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu nolūkā finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

(2020/C 388/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0901 – C8-0492/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0901 – C8-0492/2018),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1), un jo īpaši tās 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1), un jo īpaši tās 11. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 12. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 12. punktu,

| — | ņemot vērā jauno Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, kuru saskaņā ar LESD 314. panta 8. punktu Komisija pieņēma 2018. gada 30. novembrī (COM(2018)0900), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jauno Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, kuru saskaņā ar LESD 314. panta 8. punktu Komisija pieņēma 2018. gada 30. novembrī (COM(2018)0900),

| — | ņemot vērā 2018. gada 4. decembrī notikušā budžeta trialoga secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 4. decembrī notikušā budžeta trialoga secinājumus,

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz otro Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2018. gada 11. decembrī un tajā pašā dienā nosūtīja Parlamentam (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz otro Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2018. gada 11. decembrī un tajā pašā dienā nosūtīja Parlamentam (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0455/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0455/2018),

| A. | tā kā elastības instruments ir paredzēts tam, lai konkrētajā finanšu gadā varētu finansēt skaidri noteiktus izdevumus, ko nav iespējams finansēt, nepārsniedzot vienai vai vairākām citām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus; |
| --- | --- |

A.

tā kā elastības instruments ir paredzēts tam, lai konkrētajā finanšu gadā varētu finansēt skaidri noteiktus izdevumus, ko nav iespējams finansēt, nepārsniedzot vienai vai vairākām citām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus;

| B. | tā kā Komisija ir ierosinājusi izmantot elastības instrumentu, lai papildinātu Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžetā pieejamo finansējumu, par 985 629 138 EUR pārsniedzot 3. izdevumu kategorijai noteikto maksimālo apjomu, lai finansētu pasākumus migrācijas, bēgļu un drošības jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija ir ierosinājusi izmantot elastības instrumentu, lai papildinātu Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžetā pieejamo finansējumu, par 985 629 138 EUR pārsniedzot 3. izdevumu kategorijai noteikto maksimālo apjomu, lai finansētu pasākumus migrācijas, bēgļu un drošības jomā;

| C. | tā kā Parlamenta un Padomes pārstāvji budžeta trialogā 2018. gada 4. decembrī vienojās izmantot elastības instrumentu vēl 178 715 475 EUR apmērā saistībā ar līdzekļu palielinājumiem pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” un programmai Erasmus+ 1.a izdevumu kategorijā, |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlamenta un Padomes pārstāvji budžeta trialogā 2018. gada 4. decembrī vienojās izmantot elastības instrumentu vēl 178 715 475 EUR apmērā saistībā ar līdzekļu palielinājumiem pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” un programmai Erasmus+ 1.a izdevumu kategorijā,

| 1. | piekrīt elastības instrumenta izmantošanai 1 164 344 613 EUR apmērā saistību apropriācijās; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkārtoti norāda, ka DFS regulas 11. pantā paredzētā elastības instrumenta izmantošana vēlreiz pierāda, cik būtiski ir Savienības budžetā nodrošināt lielāku elastīgumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti pauž savu izsenis deklarēto uzskatu, ka maksājumi, kas izriet no elastības instrumentā iepriekš uzņemtām saistībām, var tikt iegrāmatoti tikai papildus DFS maksimālajiem apjomiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, tostarp tās pielikumu, nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par to, lai izmantotu elastības instrumentu nolūkā stiprināt svarīgākās programmas ES konkurētspējai un finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2019/276.)

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/324 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/324

---

P8_TA(2018)0502

Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošana avansa maksājumu nodrošināšanai ES 2019. gada vispārējā budžetā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu avansa maksājumu nodrošināšanai Savienības 2019. gada vispārējā budžetā (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

(2020/C 388/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0281 – C8-0221/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0281 – C8-0221/2018),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 10. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā 11. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā 11. punktu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 4. decembra trialoga rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 4. decembra trialoga rezultātus,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0453/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0453/2018),

| A. | tā kā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 661/2014, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2012/2002, avansa maksājumiem tiek darīta pieejama summa EUR 50 000 000 apmērā, izmantojot Savienības vispārējā budžeta apropriācijas, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 661/2014, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2012/2002, avansa maksājumiem tiek darīta pieejama summa EUR 50 000 000 apmērā, izmantojot Savienības vispārējā budžeta apropriācijas,

| 1. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, tostarp tās pielikumu, nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu avansa maksājumu nodrošināšanai Savienības 2019. gada vispārējā budžetā

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2019/277.)

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/326 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/326

---

P8_TA(2018)0503

Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējais budžets

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz otro Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

(2020/C 388/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4) (“DFS regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4) (“DFS regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (5),

| — | ņemot vērā 2018. gada 15. marta rezolūciju par budžeta sagatavošanas vispārējām pamatnostādnēm (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 15. marta rezolūciju par budžeta sagatavošanas vispārējām pamatnostādnēm (6),

| — | ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2019. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2019. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2018. gada 21. jūnijā (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2018. gada 21. jūnijā (COM(2018)0600),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 4. septembrī pieņemto nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome nosūtīja Parlamentam 2018. gada 13. septembrī (11737/2018 – C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 4. septembrī pieņemto nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome nosūtīja Parlamentam 2018. gada 13. septembrī (11737/2018 – C8-0410/2018),

| — | ņemot vērā 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2019. finanšu gada budžeta projektu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2019. finanšu gada budžeta projektu (8),

| — | ņemot vērā 2018. gada 24. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 24. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (9),

| — | ņemot vērā to, ka Samierināšanas komiteja Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 6. punktā minētajā divdesmit vienas dienas termiņā nevienojās par kopīgu dokumentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Samierināšanas komiteja Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 6. punktā minētajā divdesmit vienas dienas termiņā nevienojās par kopīgu dokumentu,

| — | ņemot vērā otro Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija saskaņā ar LESD 314. panta 8. punktu pieņēma 2018. gada 30. novembrī (COM(2018)0900), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā otro Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija saskaņā ar LESD 314. panta 8. punktu pieņēma 2018. gada 30. novembrī (COM(2018)0900),

| — | ņemot vērā 2018. gada 4. decembrī notikušā budžeta trialoga secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 4. decembrī notikušā budžeta trialoga secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 11. decembrī pieņemto nostāju attiecībā uz otro Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 11. decembrī pieņemto nostāju attiecībā uz otro Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0454/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0454/2018),

| 1. | atgādina, ka budžeta projekta dokumentu kopumu, par ko Parlaments un Padome smagās un intensīvās sarunās vienojās 2018. gada 4. decembra trialoga sanāksmē, veido divi komponenti: Savienības 2019. gada budžets, kura apmērs saistību un maksājumu apropriācijās attiecīgi ir 165 795,6 miljoni EUR un 148 198,9 miljoni EUR, un četri kopīgi paziņojumi, kā arī viens vienpusējs paziņojums; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver — kaut arī Padomes grozītais budžeta projekts ne visā pilnībā atbilst ilgtspējīga, saskanīga un efektīva Savienības budžeta prasībām, Parlamenta mērķis ir nodrošināt Savienībai budžetu, kas var sniegt jūtamus ieguvumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē vienošanos par saistību apropriāciju kopējo apmēru, kas salīdzinājumā ar sākotnējo Padomes lasījumu ir palielināts par 1 728 miljoniem EUR; pauž gandarījumu, ka sarunās panāktais līdzekļu palielinājums par 943 miljoniem EUR atbilst Parlamenta galvenajām politiskajām prioritātēm, proti, pētnieku, jauniešu un MVU atbalstam, migrācijas pamatcēloņu novēršanai, klimata pārmaiņām, ES iedzīvotāju drošības palielināšanai un aizsardzībai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē vienošanos par 2019. gada maksājumu apropriāciju kopējo apmēru, kas salīdzinājumā ar 2018. gada budžetu ir palielināts par 2,4 %; tomēr norāda, ka maksājumu līmenis atbilst tikai 0,9 % no Savienības NKI; uzsver to, cik nozīmīgs ir kopīgais paziņojums par maksājumu apropriācijām, kurā Parlaments un Padome apņemas pieņemt nepieciešamos lēmumus, lai segtu visas pienācīgi pamatotās vajadzības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par to, ka Padome, aizbildinoties ar to, ka tās rīcībā nebija pietiekami daudz laika izanalizēt attiecīgo jautājumu, 2019. gada budžeta procedūras kontekstā principiāli atteicās iesaistīties diskusijā par Finanšu regulas jaunā 15. panta 3. punkta izmantošanu, kas ļautu pētniecības jomā atceltās summas no jauna darīt pieejamas ikgadējās budžeta procedūras ietvaros; tādēļ aicina Komisiju vismaz divreiz gadā ziņot tieši par pētniecības programmās atceltajām summām un nodrošināt visu attiecīgo informāciju un elementus saistībā ar 15. panta 3. punktu, un ierosināt to izmantot 2020. gada budžeta procedūras kontekstā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti pauž nožēlu par to, ka Parlaments kā viena no abām budžeta lēmējiestādēm netika pienācīgi iesaistīts Padomes un Komisijas diskusijās par Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā paplašināšanu; pauž nožēlu par Padomes nelokāmo nostāju attiecībā uz Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā otrās daļas finansēšanu, proti, ka no Savienības budžeta tiks nodrošināti 2 miljardi EUR, savukārt dalībvalstu ieguldījums būs 1 miljards EUR; atkārto savu izsenis pausto nostāju, ka jaunas iniciatīvas nedrīkst finansēt tā, ka tas kaitētu jau pastāvošiem Savienības ārējiem projektiem; atgādina, ka, veicot pašreizējās DFS termiņa vidusposma pārskatīšanu, Padome nebija gatava palielināt DFS maksimālos apjomus un tādēļ tas netika izdarīts, un ka DFS nav bijusi pietiekami elastīga, lai reaģētu uz neparedzētiem apstākļiem; uzsver, ka ir jāizdara secinājumi attiecībā uz DFS pēc 2021. gada, lai cita starpā novērstu to, ka tiek veidoti tādi budžeta “satelīti” kā Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atbilstoši Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgajam paziņojumam uzstāj, lai programmu “Apvārsnis 2020” un “Erasmus+” budžeta palielinājums par 100 miljoniem EUR, kas saskaņā ar panākto vienošanos tiks nodrošināts, izdarot grozījumu 2019. gada budžetā, tiktu finansēts, nevis pārdalot līdzekļus no citām programmām, bet gan ar jaunām apropriācijām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ņemot vērā arvien lielāko atbalstu, ko Eiropols sniedz dalībvalstīm saistībā ar tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, un Eiropola iesaistīšanos cīņā pret terorismu un kibernoziedzību, atzinīgi vērtē 10 papildu amata vietu izveidi un ar to saistīto apropriāciju palielinājumu Eiropolam; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē 5 amata vietu izveidi un to, ka Komisija šajā sakarībā palielinājusi apropriācijas 2019. gada budžeta projektā, lai nepieļautu darbu iestrēgšanu, kas varētu kaitēt tiesu produktivitātei, ņemot vērā Tiesas jaunos pienākumus un nemitīgo darba slodzes palielināšanos, it īpaši saistībā ar Brexit; tomēr norāda, ka faktiski Tiesai atbalsta dienestos bija vajadzīgas 16 jaunas pastāvīgas amata vietas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē EĀDD budžeta pozīcijas palielināšanu stratēģiskās komunikācijas spējai, lai nodrošinātu spēcīgāku un koordinētu Savienības reakciju uz dezinformācijas izaicinājumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz otro Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, kā arī šai rezolūcijai pievienotos kopīgos paziņojumus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējais budžets ir pieņemts galīgajā variantā, un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

(2)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(3)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(5)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(6)  Šajā dienā pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0089.

(7)  Šajā dienā pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0182.

(8)  Šajā dienā pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0311.

(9)  Šajā dienā pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0404.

---

PIELIKUMS

PROJEKTA PAKETE

2019. gada budžets — kopīgi secinājumi

Kopīgos secinājumus veido šādas iedaļas:

| 1. | 2019. gada budžets |
| --- | --- |

1.

2019. gada budžets

| 2. | Paziņojumi |
| --- | --- |

2.

Paziņojumi

Kopsavilkuma pārskats

Saskaņā ar projekta paketi:

| — | kopējais saistību apropriāciju (s/a) līmenis 2019. gada budžetā ir 165 795,6 miljoni EUR. Kopumā 2019. gadam saglabājas rezerve līdz DFS noteiktajam maksimālajam apjomam 1 291,1 miljona EUR apmērā s/a; |
| --- | --- |

—

kopējais saistību apropriāciju (s/a) līmenis 2019. gada budžetā ir 165 795,6 miljoni EUR. Kopumā 2019. gadam saglabājas rezerve līdz DFS noteiktajam maksimālajam apjomam 1 291,1 miljona EUR apmērā s/a;

| — | kopējais maksājumu apropriāciju (m/a) līmenis 2019. gada budžetā ir 148 198,9 miljoni EUR; |
| --- | --- |

—

kopējais maksājumu apropriāciju (m/a) līmenis 2019. gada budžetā ir 148 198,9 miljoni EUR;

| — | elastības instruments 2019. gadam tiek izmantots s/a par summu 1 164,3 miljoni EUR 1.a izdevumu apakškategorijai (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai) un 3. izdevumu kategorijai (Drošība un pilsoniskums); |
| --- | --- |

—

elastības instruments 2019. gadam tiek izmantots s/a par summu 1 164,3 miljoni EUR 1.a izdevumu apakškategorijai (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai) un 3. izdevumu kategorijai (Drošība un pilsoniskums);

| — | vispārējā rezerve saistībām tiek izmantota 1 476,0 miljonu EUR apjomā 1.a izdevumu apakškategorijai (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai), 1.b izdevumu apakškategorijai (Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija) un 4. izdevumu kategorijai (Globālā Eiropa); |
| --- | --- |

—

vispārējā rezerve saistībām tiek izmantota 1 476,0 miljonu EUR apjomā 1.a izdevumu apakškategorijai (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai), 1.b izdevumu apakškategorijai (Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija) un 4. izdevumu kategorijai (Globālā Eiropa);

| — | 2017. gadā izmantotā neparedzēto izdevumu rezerve tiek kompensēta par 253,9 miljoniem EUR no nepiešķirto līdzekļu rezerves 5. izdevumu kategorijā (Administrācija); |
| --- | --- |

—

2017. gadā izmantotā neparedzēto izdevumu rezerve tiek kompensēta par 253,9 miljoniem EUR no nepiešķirto līdzekļu rezerves 5. izdevumu kategorijā (Administrācija);

| — | 2019. gada m/a, kas saistītas ar elastības instrumenta izmantošanu 2016., 2017., 2018. un 2019. gadā, Komisija ir aplēsusi 961,9 miljonu EUR apmērā. |
| --- | --- |

—

2019. gada m/a, kas saistītas ar elastības instrumenta izmantošanu 2016., 2017., 2018. un 2019. gadā, Komisija ir aplēsusi 961,9 miljonu EUR apmērā.

1.   2019. gada budžets

Eiropas Parlaments un Padome ir vienojušies par kopīgiem secinājumiem, kas iekļauti 1.1.–1.6. iedaļā.

1.1.   Horizontālie jautājumi

Decentralizētās aģentūras

Decentralizētām aģentūrām paredzētā ES iemaksa (s/a un m/a) un štata vietu skaits ir noteikts tāds, kādu to otrajā budžeta projektā (BP) ir ierosinājusi Komisija.

Izpildaģentūras

Izpildaģentūrām paredzētā ES iemaksa (s/a un m/a) un štata vietu skaits ir noteikts tāds, kādu to otrajā budžeta projektā ir ierosinājusi Komisija.

Izmēģinājuma projekti/sagatavošanas darbības

Ir panākta vienošanās par visaptverošu 75 izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību (PP/PA) paketi, kādu to otrajā budžeta projektā ir ierosinājusi Komisija. Ja uz kādu izmēģinājuma projektu vai sagatavošanas darbību attiecas jau pieņemts juridiskais pamats, Komisija var ierosināt apropriāciju pārvietojumu uz atbilstošo juridisko pamatu, lai atvieglotu attiecīgās darbības īstenošanu.

Šajā paketē, kādu Eiropas Parlaments ierosinājis savā sākotnējā BP lasījumā, pilnībā ievēroti maksimālie apjomi, kas PP/PA noteikti Finanšu regulā.

1.2.   Finanšu shēmas izdevumu kategorijas – saistību apropriācijas

1.a 
  izdevumu apakškategorija (

  Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai
  )

s/a ir noteiktas tādā līmenī, kādu Komisija ierosināja otrajā BP, bet ar turpmākajā tabulā ietvertajiem pielāgojumiem.

| (EUR) |
| --- |
| Budžeta pozīcija / programma | Nosaukums | Izmaiņas saistību apropriācijās |
| Otrais 2019. gada BP | 2019. gada budžets | Starpība |
| Apvārsnis 2020 | | | + 150 000 000 |
| 08 02 03 04 | Resursefektīvas, videi draudzīgas, drošas un integrētas Eiropas transporta sistēmas izveide | 252 946 905 | 260 946 905 | +8 000 000 |
| 08 02 08 | MVU instruments | 541 589 527 | 641 589 527 | + 100 000 000 |
| 09 04 01 01 | Pētniecības stiprināšana nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā | 429 937 089 | 442 937 089 | +13 000 000 |
| 15 03 01 01 | Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības – jaunu prasmju un inovācijas veidošana, pilnveidošana un tālāknodošana | 916 586 364 | 945 586 364 | +29 000 000 |
| Izglītība, apmācība un sports (Erasmus+) | | | +40 000 000 |
| 15 02 01 01 | Izcilības un sadarbības veicināšana Eiropas izglītības un apmācības nozarē un šīs nozares atbilstības darba tirgum veicināšana | 2 411 836 200 | 2 441 036 200 | +29 200 000 |
| 15 02 01 02 | Izcilības un sadarbības veicināšana Eiropas jauniešu vidū un jauniešu dalības Eiropas demokrātiskajā dzīvē sekmēšana | 175 070 000 | 185 870 000 | +10 800 000 |
| KOPĀ | | | + 190 000 000 |

(EUR)

Budžeta pozīcija / programma

Nosaukums

Izmaiņas saistību apropriācijās

Otrais 2019. gada BP

2019. gada budžets

Starpība

Apvārsnis 2020

+ 150 000 000

08 02 03 04

Resursefektīvas, videi draudzīgas, drošas un integrētas Eiropas transporta sistēmas izveide

252 946 905

260 946 905

+8 000 000

08 02 08

MVU instruments

541 589 527

641 589 527

+ 100 000 000

09 04 01 01

Pētniecības stiprināšana nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā

429 937 089

442 937 089

+13 000 000

15 03 01 01

Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības – jaunu prasmju un inovācijas veidošana, pilnveidošana un tālāknodošana

916 586 364

945 586 364

+29 000 000

Izglītība, apmācība un sports (Erasmus+)

+40 000 000

15 02 01 01

Izcilības un sadarbības veicināšana Eiropas izglītības un apmācības nozarē un šīs nozares atbilstības darba tirgum veicināšana

2 411 836 200

2 441 036 200

+29 200 000

15 02 01 02

Izcilības un sadarbības veicināšana Eiropas jauniešu vidū un jauniešu dalības Eiropas demokrātiskajā dzīvē sekmēšana

175 070 000

185 870 000

+10 800 000

KOPĀ

+ 190 000 000

Tādējādi saskaņotais s/a līmenis ir noteikts 23 335,4 miljonu EUR apmērā, neatstājot rezervi 1.a izdevumu apakškategorijas izdevumu maksimālās robežvērtības ietvaros, vispārējo rezervi saistībām izmanto par summu 74,7 miljonu EUR apmērā un no elastības instrumenta izmanto summu 178,7 miljonu EUR apmērā.

1.b 
  izdevumu apakškategorijā (

  Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija
  ):

s/a ir noteiktas tādā līmenī, kādu Komisija ir ierosinājusi otrajā BP.

Tādējādi saskaņotais s/a līmenis ir noteikts 57 192,0 miljonu EUR apmērā, neatstājot rezervi 1.b izdevumu apakškategorijas izdevumu maksimālās robežvērtības ietvaros, un saistību vispārējai rezervei izmanto summu 350,0 miljonu EUR apmērā.

2. 
  izdevumu kategorija (

  Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi
  )

s/a ir noteiktas tādā līmenī, kādu Komisija ir ierosinājusi otrajā BP.

Tādējādi saskaņotais s/a līmenis ir noteikts 59 642,1 miljona EUR apmērā, atstājot rezervi 701,9 miljonu EUR apmērā.

3. 
  izdevumu kategorija (

  Drošība un pilsoniskums
  )

s/a ir noteiktas tādā līmenī, kādu Komisija ir ierosinājusi otrajā BP.

Tādējādi saskaņotais s/a līmenis ir noteikts 3 786,6 miljonu EUR apmērā, neatstājot rezervi 3. izdevumu kategorijas izdevumu maksimālās robežvērtības ietvaros, un no elastības instrumenta izmanto summu 985,6 miljonu EUR apmērā.

4. 
  izdevumu kategorija (

  Globālā Eiropa
  )

s/a ir noteiktas tādā līmenī, kādu Komisija ir ierosinājusi otrajā BP.

Tādējādi saskaņotais s/a līmenis ir noteikts 11 319,3 miljonu EUR apmērā, neatstājot rezervi 4. izdevumu kategorijas izdevumu maksimālās robežvērtības ietvaros, un vispārējo rezervi saistībām izmanto par summu 1 051,3 miljonu EUR apmērā.

5. 
  izdevumu kategorija (

  Administrācija
  )

Amata vietu skaits iestāžu štatu sarakstos un apropriācijas ir noteiktas līmenī, kādu Komisija ierosināja otrajā budžeta projektā (BP).

Tā rezultātā un pēc tam, kad bija ņemti vērā PP/PA (4,1 miljons EUR), kas ierosināti iepriekš 1.1. iedaļā, saskaņotais s/a līmenis ir noteikts 9 943,0 miljonu EUR apmērā, atstājot rezervi 589,1 miljona EUR apmērā 5. izdevumu kategorijas maksimālās robežvērtības ietvaros pēc tam, kad ir izmantoti 253,9 miljoni EUR no rezerves, lai kompensētu neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu 2017. gadā.

Īpašie instrumenti: Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF), rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (

  EAR

  ) un Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

Saistību apropriācijas EGF, EAR un ESSF ir noteiktas līmenī, kādu Komisija ierosināja otrajā budžeta projektā.

1.3.   Maksājumu apropriācijas

Kopējais maksājumu apropriāciju līmenis 2019. gada budžetā ir noteikts līmenī, kādu Komisija ierosinājusi otrajā BP.

1.4.   Budžeta piezīmes

Komisijas ierosinātās budžeta piezīmes par otro BP ir apstiprinātas, izņemot attiecībā uz šādām budžeta pozīcijām:

| — | 08 02 08. pants (MVU instruments) budžeta Komisijas iedaļā, attiecībā uz kuru tika apstiprināts teksts, kas tika ierosināts sākotnējā BP; |
| --- | --- |

—

08 02 08. pants (MVU instruments) budžeta Komisijas iedaļā, attiecībā uz kuru tika apstiprināts teksts, kas tika ierosināts sākotnējā BP;

| — | 2 2 1 4. postenis (Stratēģiskās komunikācijas spēja) budžeta Eiropas Ārējās darbības dienesta iedaļā, attiecībā uz kuru ir apstiprināts teksts, kas bija iekļauts sākotnējā BP Eiropas Parlamenta lasījumā. |
| --- | --- |

—

2 2 1 4. postenis (Stratēģiskās komunikācijas spēja) budžeta Eiropas Ārējās darbības dienesta iedaļā, attiecībā uz kuru ir apstiprināts teksts, kas bija iekļauts sākotnējā BP Eiropas Parlamenta lasījumā.

1.5.   Nomenklatūra

Nomenklatūra, ko Komisija ierosināja otrajā BP, ir apstiprināta.

1.6.   Rezerves

Rezerves, ko Komisija ierosināja otrajā BP, ir apstiprinātas. Papildus tam summa 19 321 000 EUR apmērā tiek iekļauta rezervē gan saistību, gan maksājumu apropriācijās, gaidot, kad tiks pieņemts Komisijas 2018. gada 12. septembra priekšlikums (COM(2018)0632) par 18 02 03. pantu (Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex)).

2.   PAZIŅOJUMI

2.1.   Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgais paziņojums par maksājumu apropriācijām

Eiropas Parlaments un Padome atgādina – saistībā ar īstenošanu ir jānodrošina maksājumu pienācīga veikšana attiecībā pret apropriācijām saistībām, lai nepieļautu, ka gada beigās ir ārkārtīgi liels nenomaksātu rēķinu apjoms.

Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju turpināt cieši un aktīvi pārraudzīt 2014.–2020. gada programmu īstenošanu. Šim nolūkam tie aicina Komisiju laikus iesniegt atjauninātus skaitļus par īstenošanas stāvokli un aplēsēm attiecībā uz 2019. gada maksājumu apropriāciju prasībām.

Ja skaitļi parāda, ka 2019. gada budžetā iekļautās apropriācijas ir nepietiekamas, lai segtu vajadzības, Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju, cik drīz vien iespējams, nākt klajā ar atbilstošu risinājumu, cita starpā budžeta grozījumu, lai budžeta lēmējinstitūcija pienācīgi pamatotu vajadzību gadījumā varētu laikus pieņemt visus nepieciešamos lēmumus. Ja nepieciešams, Eiropas Parlaments un Padome ņems vērā lietas steidzamību.

2.2.   Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgs paziņojums par Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgs paziņojums par Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atgādina, ka jaunatnes bezdarba samazināšana joprojām ir ļoti svarīga un kopēja politiska prioritāte, un tie atkārtoti apstiprina apņēmību šā mērķa sasniegšanai pēc iespējas labāk izmantot pieejamos budžeta resursus, jo īpaši ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas (JNI) starpniecību.

Eiropas Parlaments un Padome ņem vērā līdzšinējo pieredzi saistībā ar resursu palielinājumu īpašajam piešķīrumam JNI, kas izraisīja apjomīgus grozījumus programmās, lai nodrošinātu līdzekļus no Eiropas Sociālā fonda (ESF), kas būtu līdzvērtīgi īpašajam piešķīrumam JNI.

Tāpēc Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu par palielinātu budžeta resursu JNI raitu īstenošanu. Eiropas Parlaments un Padome, ņemot vērā gaidāmās Eiropas Parlamenta vēlēšanas, vienojas priekšlikumu izskatīt ātri, lai pārplānošana 2019. gadā varētu noritēt pēc iespējas ātri.

2.3.   Vienpusējs Komisijas paziņojums par Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu

Vienpusējs Komisijas paziņojums par Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu

Neskarot budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, Komisija apstiprina, ka, nākot klajā ar atjaunināto finanšu plānojumu un tiesību akta priekšlikumu, ar ko groza Kopīgo noteikumu regulu, 2019. gadam paredzētais palielinājums Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai, par ko panākta vienošanās, netiks uzskatīts par pašlaik 2020. gadam paredzētās summas pārcelšanu uz agrāku laiku.

2.4.   Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgais paziņojums par klimata politikas integrēšanu

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgais paziņojums par klimata politikas integrēšanu

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atgādina, cik svarīgi ir veidot mazoglekļa, resursu ziņā efektīvu un klimata ziņā noturīgu ekonomiku. Šajā sakarā Eiropas Parlaments un Padome vienojās laikā no 2014. līdz 2020. gadam vismaz 20 % no ES budžeta investēt ar klimatu saistītos izdevumos. Vidēji – un kaut arī 2019. gada budžetā tika sasniegts 20 % mērķis – pašreizējā prognoze kopējam 2014.–2020. gada laikposmam paredz, ka pasākumiem klimata jomā no ES budžeta tiks piešķirti 19,3 %, galvenokārt tādēļ, ka šā laikposma sākumā Eiropas strukturālie un investīciju fondi tika īstenoti ar kavēšanos.

Eiropas Parlaments un Padome pieņem zināšanai šo virzību un aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai 2014.–2020. gada laikposmam kopumā panāktu 20 % mērķi.

2.5.   Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgs paziņojums par 1.a izdevumu apakškategorijas nostiprināšanu ar budžeta grozījumu

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgs paziņojums par 1.a izdevumu apakškategorijas nostiprināšanu ar budžeta grozījumu

Ņemot vērā ierobežoto elastības instrumenta un saistību vispārējās rezerves pieejamību, Eiropas Parlaments un Padome ir vienojušies 2019. gadā budžeta grozījumā iekļaut 100 miljonus EUR, lai stiprinātu “Apvārsnis 2020” un Erasmus+. Komisija ar šo budžeta grozījumu, kurā nebūs iekļauti citi elementi, nāks klajā, tiklīdz 2019. gada pavasarī būs pabeigta daudzgadu finanšu shēmas 2020. gadam tehniskā korekcija, ietverot saistību vispārējās rezerves aprēķināšanu. Tas neskar nevienu citu parasto tehnisko korekciju, kas Komisijai būs jāveic, lai nodrošinātu organizētu 2019. gada budžeta izpildi.

Eiropas Parlaments un Padome apņemas Komisijas iesniegto 2019. gada budžeta grozījuma projektu izskatīt ātri.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/334 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/334

---

P8_TA(2018)0504

Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp ES un Japānu ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 388/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (07964/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (07964/2018),

| — | ņemot vērā projektu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Japānu (07965/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Japānu (07965/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) un v) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) un v) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C8-0382/2018),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 12. decembra neleģislatīvo rezolūciju (1) par projektu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 12. decembra neleģislatīvo rezolūciju (1) par projektu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus, kā arī Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu vēstules formā (A8-0366/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus, kā arī Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu vēstules formā (A8-0366/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Japānas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0505.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/335 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/335

---

P8_TA(2018)0505

Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp ES un Japānu (rezolūcija)

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

(2020/C 388/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07964/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07964/2018),

| — | ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (07965/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (07965/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punkta pirmo daļu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) daļu un 218. panta 7. punktu (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punkta pirmo daļu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) daļu un 218. panta 7. punktu (C8-0382/2018),

| — | ņemot vērā 2018. gada 17. jūlijā notikušajā ES un Japānas augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 17. jūlijā notikušajā ES un Japānas augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā ES un Japānas Stratēģiskās partnerības nolīgumu, kuru parakstīja 2018. gada 17. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Japānas Stratēģiskās partnerības nolīgumu, kuru parakstīja 2018. gada 17. jūlijā,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 29. novembrī pieņemtās un 2017. gada 14. septembrī publicētās sarunu norādes attiecībā uz Brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Japānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 29. novembrī pieņemtās un 2017. gada 14. septembrī publicētās sarunu norādes attiecībā uz Brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Japānu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 25. oktobra rezolūciju par ES tirdzniecības sarunām ar Japānu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 25. oktobra rezolūciju par ES tirdzniecības sarunām ar Japānu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūciju, kurā iekļauti Eiropas Parlamenta ieteikumi Komisijai attiecībā uz sarunām par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA) (2) un Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra rezolūciju par virzību uz digitālās tirdzniecības stratēģiju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūciju, kurā iekļauti Eiropas Parlamenta ieteikumi Komisijai attiecībā uz sarunām par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA) (2) un Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra rezolūciju par virzību uz digitālās tirdzniecības stratēģiju (3),

| — | ņemot vērā galīgo ziņojumu par ES un Japānas Brīvās tirdzniecības nolīguma ietekmi uz tirdzniecības ilgtspēju (2016. gada aprīlis) un analīzi par ES un Japānas ekonomisko partnerattiecību nolīguma ekonomisko ietekmi, ko Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāts publicēja 2018. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā galīgo ziņojumu par ES un Japānas Brīvās tirdzniecības nolīguma ietekmi uz tirdzniecības ilgtspēju (2016. gada aprīlis) un analīzi par ES un Japānas ekonomisko partnerattiecību nolīguma ekonomisko ietekmi, ko Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāts publicēja 2018. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā EP un Japānas 38. starpparlamentu sanāksmes 2018. gada 10. maijā pieņemto kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EP un Japānas 38. starpparlamentu sanāksmes 2018. gada 10. maijā pieņemto kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas tika pieņemta 2015. gadā Ņujorkā notikušajā Apvienoto Nāciju Organizācijas augsta līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas tika pieņemta 2015. gadā Ņujorkā notikušajā Apvienoto Nāciju Organizācijas augsta līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada oktobra paziņojumu ar nosaukumu “Tirdzniecība visiem: ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada oktobra paziņojumu ar nosaukumu “Tirdzniecība visiem: ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku”,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2018. gada 26. februāra neoficiālo dokumentu “Atskats un turpmākā rīcība saistībā ar tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības nodaļu īstenošanas un izpildes uzlabošanu ES brīvās tirdzniecības nolīgumos”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2018. gada 26. februāra neoficiālo dokumentu “Atskats un turpmākā rīcība saistībā ar tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības nodaļu īstenošanas un izpildes uzlabošanu ES brīvās tirdzniecības nolīgumos”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 15. oktobra atzinumu par pilsoniskās sabiedrības lomu ES un Japānas brīvās tirdzniecības nolīgumā un 2018. gada 14. februāra atzinumu par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļām ES brīvās tirdzniecības nolīgumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 15. oktobra atzinumu par pilsoniskās sabiedrības lomu ES un Japānas brīvās tirdzniecības nolīgumā un 2018. gada 14. februāra atzinumu par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļām ES brīvās tirdzniecības nolīgumos,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 26. februāra 15 punktu plānu padarīt ES tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas efektīvākas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 26. februāra 15 punktu plānu padarīt ES tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas efektīvākas,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu Nr. 2/15 saskaņā ar LESD 218. panta 11. punktu, kuru 2015. gada 10. jūlijā pieprasīja Komisija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu Nr. 2/15 saskaņā ar LESD 218. panta 11. punktu, kuru 2015. gada 10. jūlijā pieprasīja Komisija,

| — | ņemot vērā LESD 26. protokolu par sabiedriskajiem pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 26. protokolu par sabiedriskajiem pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 168. līdz 191. pantu un jo īpaši LESD 191. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 168. līdz 191. pantu un jo īpaši LESD 191. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā LESD 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. pantu un 218. pantu, jo īpaši tā 10. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. pantu un 218. pantu, jo īpaši tā 10. punktu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 12. decembra normatīvo rezolūciju (4) par projektu Padomes lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 12. decembra normatīvo rezolūciju (4) par projektu Padomes lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0367/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0367/2018),

| A. | tā kā Savienībai un Japānai ir kopīgas tādas pamatvērtības kā cilvēktiesību respektēšana, demokrātija un tiesiskums, kā arī stingra apņemšanās attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību un uz noteikumiem balstītu PTO sistēmu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienībai un Japānai ir kopīgas tādas pamatvērtības kā cilvēktiesību respektēšana, demokrātija un tiesiskums, kā arī stingra apņemšanās attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību un uz noteikumiem balstītu PTO sistēmu;

| B. | tā kā ES un Japānas ekonomisko partnerattiecību nolīgumam (EPN) ir stratēģiska dimensija un tas ir visnozīmīgākais divpusējās tirdzniecības nolīgums, ko ES jebkad ir noslēgusi, aptverot gandrīz trešo daļu no pasaules iekšzemes kopprodukta (IKP), gandrīz 40 %pasaules tirdzniecības un vairāk nekā 600 miljonus cilvēku; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Japānas ekonomisko partnerattiecību nolīgumam (EPN) ir stratēģiska dimensija un tas ir visnozīmīgākais divpusējās tirdzniecības nolīgums, ko ES jebkad ir noslēgusi, aptverot gandrīz trešo daļu no pasaules iekšzemes kopprodukta (IKP), gandrīz 40 %pasaules tirdzniecības un vairāk nekā 600 miljonus cilvēku;

| C. | tā kā Japāna ir pasaules trešais lielākais patēriņa tirgus, bet tikai sestais lielākais Savienības eksporta tirgus, kas norāda uz neizmantoto divpusējās tirdzniecības potenciālu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Japāna ir pasaules trešais lielākais patēriņa tirgus, bet tikai sestais lielākais Savienības eksporta tirgus, kas norāda uz neizmantoto divpusējās tirdzniecības potenciālu;

| D. | tā kā ES un Japānas EPN ex ante pētījumi un analīze rāda, ka nolīgumam būtu pozitīva ietekme uz IKP pieaugumu, ienākumiem, tirdzniecību, darba ražīgumu un nodarbinātību gan Savienībā, gan Japānā, bet vienlaikus tiktu pildīts mērķis tiekties uz “viedu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi”; tā kā nolīgumam ir arī potenciāls sniegt labumu patērētājiem, jo samazināsies preču un pakalpojumu cenas un palielināsies izvēles iespējas; tā kā ES un dalībvalstīm vajadzētu uzlabot pastāvošos instrumentus, ar kuriem palīdzēt strādājošajiem un uzņēmumiem pielāgoties jaunajām iespējām un iespējami negatīvajai globalizācijas un tirdzniecības nolīgumu ietekmei; tā kā nolīguma panākumus vajadzētu novērtēt arī, pamatojoties uz tā ieguldījumu, lai līdz 2030. gadam varētu sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM); |
| --- | --- |

D.

tā kā ES un Japānas EPN ex ante pētījumi un analīze rāda, ka nolīgumam būtu pozitīva ietekme uz IKP pieaugumu, ienākumiem, tirdzniecību, darba ražīgumu un nodarbinātību gan Savienībā, gan Japānā, bet vienlaikus tiktu pildīts mērķis tiekties uz “viedu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi”; tā kā nolīgumam ir arī potenciāls sniegt labumu patērētājiem, jo samazināsies preču un pakalpojumu cenas un palielināsies izvēles iespējas; tā kā ES un dalībvalstīm vajadzētu uzlabot pastāvošos instrumentus, ar kuriem palīdzēt strādājošajiem un uzņēmumiem pielāgoties jaunajām iespējām un iespējami negatīvajai globalizācijas un tirdzniecības nolīgumu ietekmei; tā kā nolīguma panākumus vajadzētu novērtēt arī, pamatojoties uz tā ieguldījumu, lai līdz 2030. gadam varētu sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM);

| E. | tā kā Parlaments ir vērojis šīs sarunas jau no paša to sākuma un cita starpā aicinājis nodrošināt pārredzamību un sarunu īstenotājiem panākt atbilstību pilsoņu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un uzņēmumu interesēm, kā rezultātā uzlabojās dokumentu pieejamība, tika regulāri ziņots par sarunām un uzlabojās komunikācija; tā kā nākotnē varētu veikt turpmākus uzlabojumus tirdzniecības nolīgumu procedūrā, jo īpaši kopīgi izmantojot ES priekšlikumus un nodrošinot, ka Padome pirms sarunām vienmēr publicē sarunu norādes; |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments ir vērojis šīs sarunas jau no paša to sākuma un cita starpā aicinājis nodrošināt pārredzamību un sarunu īstenotājiem panākt atbilstību pilsoņu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un uzņēmumu interesēm, kā rezultātā uzlabojās dokumentu pieejamība, tika regulāri ziņots par sarunām un uzlabojās komunikācija; tā kā nākotnē varētu veikt turpmākus uzlabojumus tirdzniecības nolīgumu procedūrā, jo īpaši kopīgi izmantojot ES priekšlikumus un nodrošinot, ka Padome pirms sarunām vienmēr publicē sarunu norādes;

| F. | tā kā ir būtiski svarīgi, lai nolīguma tirdzniecības preferences un sniegtās iespējas būtu pieejamas un tiktu pilnībā izmantotas, |
| --- | --- |

F.

tā kā ir būtiski svarīgi, lai nolīguma tirdzniecības preferences un sniegtās iespējas būtu pieejamas un tiktu pilnībā izmantotas,

| 1. | uzskata, ka šim nolīgumam ir būtiska divpusēja un globāla stratēģiskā nozīme un ka tas nolīgums ir savlaicīgs signāls par labu atklātai, taisnīgai un uz vērtībām un noteikumiem balstītai tirdzniecībai, vienlaikus veicinot augstus standartus vides aizsardzības, pārtikas nekaitīguma un patērētāju un darbinieku tiesību aizsardzības jomā laikā, kad starptautisko kārtību apdraud ar protekcionismu saistīti izaicinājumi; brīdina, ka protekcionisms nav izeja un faktiskais stāvoklis tirdzniecības politikā nav saglabājams; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē EPN vērienīgo un visaptverošo raksturu, kas skar prioritātes, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta 2012. gada 25. oktobra rezolūcijā par ES tirdzniecības sarunām ar Japānu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | jo īpaši norāda uz ievērojamo tarifu liberalizāciju, par ko panākta vienošanās saistībā ar EPN un kas, kad tiks pilnībā īstenota, nozīmēs, ka tiks liberalizēti 99 % ES tarifu pozīciju un 97 % Japānas tarifu pozīciju, tostarp tādu nozaru ražojumiem, kurās ES konkurētspēja ir ļoti augsta, norāda arī uz pasākumiem, kuru mērķis ar beznodokļu kvotām, samazinātiem nodokļiem vai pārejas periodiem ir aizsargāt sensitīvus ražojumus; uzsver, ka EPN ir iekļauta krāpšanas apkarošanas klauzula, kas krāpšanas gadījumos vai, kad otra puse atsakās sadarboties muitas jautājumos, ļauj ES atsaukt tirdzniecības preferences, vienlaikus nodrošinot, ka likumpaklausīgie tirgotāji netiek nelabvēlīgi ietekmēti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka ES tarifi automobiļiem tiks pakāpeniski samazināti septiņu gadu laikā; prasa Komisijai saglabāt vērību attiecībā uz automobiļu tirdzniecības plūsmu tendencēm šajā periodā, lai prognozētu jebkādu ES tirgus destabilizāciju un rīkotos tādā gadījumā; tomēr uzsver, ka ievērojama daļa ES pārdoto Japānas zīmolu transportlīdzekļu tiek ražoti ES; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka Japāna ir pievērsusies nevajadzīgiem ar tarifiem nesaistītiem pasākumiem dažādās nozarēs, piemēram, attiecībā uz transportlīdzekļiem, pārtikas piedevām, sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, pārtikas marķēšanu un kosmētiku, tādējādi samazinot atbilstības panākšanas izmaksas un izveidojot paredzamāku regulatīvo sistēmu; atgādina par valstu tiesībām noteikt savus standartus, kas ir augstāki nekā starptautiskie standarti, ja tas ir pamatoti, lai nodrošinātu pienācīgu veselības, drošības vai patērētāju aizsardzību; turklāt pieņem zināšanai arī Japānas apņemšanos saskaņot automobiļu standartus ar starptautiskajiem standartiem, ko izmanto arī ES automobiļu ražotāji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka Japāna ES piegādātājiem piešķirs nediskriminējošu piekļuvi 54 lielāko pilsētu iepirkuma tirgiem un var vēl vairāk palielināt šo pilsētu skaitu, atcels “darbības drošības klauzulu”, kas praktiski liedz ES dzelzceļa piegādātājiem piekļūt Japānas tirgum, un palielinās publiskā iepirkuma konkursu pārredzamību; prasa Komisijai paredzēt precīzu uzraudzību attiecībā uz šī punkta īstenošanu, lai tiktu ievērotas saistības publiskā iepirkuma tirgu atvēršanas un piekļuves jomā; uzsver, ka, piešķirot publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesības, jāņem vērā arī sociālie un vides aizsardzības kritēriji; uzsver, ka gan Savienībā, gan Japānā publiskajam iepirkumam arī turpmāk jābūt iedzīvotāju interesēs; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka Japāna ir ļoti vērtīgs eksporta tirgus ES lauksaimniekiem un pārtikas ražotājiem, un norāda, ka aptuveni 85 % no pārtikas produktiem būs atļauts ievest Japānā, nemaksājot nodokļus; norāda, ka arī pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem pēc pārejas perioda būs nodrošināta beznodokļu piekļuve Japānas tirgum; atzinīgi vērtē to, ka nolīgums paver ievērojamas ES lauksaimniecības un pārtikas produktu, piemēram, vīna, liellopa gaļas, cūkgaļas un siera, eksporta iespējas un aizsargā 205 Eiropas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes (ĢIN), paredzot iespēju pievienot vēl citas ĢIN, kas ir ievērojams uzlabojums salīdzinājumā ar iepriekšējiem tirdzniecības nolīgumiem un ir īpaši svarīgi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuri darbojas pārtikas nozarē; aicina turpināt sarunas pēc trim gadiem, lai novērtētu iespējas paplašināt aizsargāto ĢIN sarakstu, un sagaida, ka abas puses pievērsīs vislielāko uzmanību ilgtspējīgai lauksaimniecībai, tostarp maza mēroga pārtikas ražošanai un lauku attīstībai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka nolīgums veicina labāko praksi, lai patērētājiem nodrošinātu drošu un kvalitatīvu pārtiku un ražojumus; uzsver, ka nekas nolīgumā neliedz ES piemērot piesardzības principu, kā noteikts LESD; atzinīgi vērtē to, ka nolīgumā ir iekļauta nepārprotama atsauce uz piesardzības pieeju; uzsver, ka nolīgums nekādā gadījumā nedrīkst apdraudēt precīzu, saprotamu un ES prasībām atbilstošu pārtikas marķēšanu; aicina abus partnerus, īstenojot nolīgumu, uzlabot patērētāju aizsardzību, patērētāju labklājību un pārtikas nekaitīgumu, un aicina Komisiju visos turpmākajos ES tirdzniecības nolīgumos iekļaut īpašus un stingrus noteikumus par patērētāju aizsardzību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka abas puses ir apņēmušās nodrošināt augstu vides un darbaspēka aizsardzības līmeni un ka šie augstie standarti nebūtu jāuzskata par tirdzniecības šķēršļiem, vienlaikus norādot, ka ar šo nolīgumu tiek arī skaidri noteikts, ka darba un vides standartus nevar mīkstināt vai pazemināt, lai piesaistītu tirdzniecību un investīcijas; atgādina par ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam IAM Nr. 5; atzinīgi vērtē to, ka Japāna un ES ir pievienojušās Buenosairesas deklarācijai par sievietēm un tirdzniecību, un aicina abas puses šajā nolīgumā būtiski pastiprināt savas saistības dzimuma un tirdzniecības jautājumos, tostarp attiecībā uz tiesības saņemt vienlīdzīgu samaksu; sagaida, ka ES un Japāna visās savās darbībās, tostarp īstenojot šo nolīgumu, darīs visu nepieciešamo, lai sasniegtu IAM; aicina Komisiju veikt ietekmes uz ilgtspēju ex post novērtējumu par šā nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē apņemšanos efektīvi īstenot Parīzes nolīgumu cīņai pret klimata pārmaiņām un citus daudzpusējus nolīgumus vides jomā, kā arī iestāties par ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu (tostarp cīņu pret nelikumīgu mežizstrādi) un ilgtspējīgu zivsaimniecību (nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošana); uzsver, ka ES tiesību akti un standarti joprojām ir piemērojami ES tirgū importētiem ražojumiem un ka jo īpaši ES Kokmateriālu regula (Regula (ES) Nr. 995/2010) aizliedz nelikumīgi iegūtu kokmateriālu laišanu ES tirgū un ievieš obligātu likumības pārbaužu sistēmu; aicina abas puses cieši sadarboties saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības sadaļu, lai apmainītos ar paraugpraksi un stiprinātu tiesību aktu īstenošanu šajos jautājumos, tostarp vienoties par visefektīvākajiem pasākumiem nelikumīgas mežizstrādes apkarošanai un īpašu uzmanību pievēršot tam, lai nepieļautu nelikumīgi iegūtu kokmateriālu eksportu no ES uz Japānu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka nolīgumā ir ietverta nepārprotama apņemšanās panākt Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvenciju ratifikāciju; pauž nožēlu par to, ka Japāna vēl nav ratificējusi divas SDO pamatkonvencijas (par diskrimināciju un par piespiedu darba aizliegšanu) un sagaida, ka saprātīgā laikā Japāna panāks konkrētu progresu šo konvenciju ratifikācijā un efektīvā piemērošanā atbilstīgi saistībām, ko tā uzņēmusies, noslēdzot EPN; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka Japāna izveidos starpministriju sistēmu, lai risinātu ilgtspējīgas attīstības saistību izpildi, tostarp ratificētu SDO pamatkonvencijas, un ka nolīgumā paredzētajai tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejai ir uzdots sazināties ar pilsonisko sabiedrību par ilgtspējīgas attīstības sadaļas īstenošanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka Eiropas Savienības Tiesa 2017. gada 16. maija Atzinuma Nr. 2/15 par ES un Singapūras BTN 161. punktā ir norādījusi, ka tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļām ir tieša un tūlītēja ietekme uz tirdzniecību un ka noteikumu par ilgtspējīgu attīstību pārkāpums ļauj otrai pusei izbeigt vai apturēt liberalizāciju, kas paredzēta citos BTN noteikumos; atzinīgi vērtē pārskatīšanas klauzulas iekļaušanu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļā un aicina abas puses pienācīgi un savlaicīgi izmantot šo klauzulu, lai pildītu uzņemtās saistības un uzlabotu darba un vides noteikumu izpildāmību un efektivitāti, tostarp apsverot dažādu īstenošanas metožu izmantošanu, atstājot sankcijās balstīta mehānisma izmantošanu kā galējo līdzekli; aicina abas puses negaidīt pārskatīšanas klauzulas iedarbināšanu, lai veiktu pasākumus virzībā uz efektīvu īstenošanu, tādējādi nodrošinot, ka; sis EPN ir pirmais nolīgums, kas nodrošina visaugstāko iespējamo aizsardzību; aicina Komisiju uzraudzīt tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļā noteikto saistību izpildi un sadarboties ar Japānu to īstenošanā, pamatojoties uz Komisijas neoficiālo 15 punktu dokumentu par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka EPN garantē dalībvalstu iestādēm tiesības pilnībā noteikt, nodrošināt un regulēt sabiedriskos pakalpojumus vietējā, reģionālā vai valsts līmenī, neraugoties uz tajā paredzēto negatīvā saraksta pieeju, jo tā neliedz valdībām privatizētos pakalpojumus atkal atgriezt publiskajam sektoram vai brīvi nolemt par jaunu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu; uzskata, ka principā vienmēr ir ieteicams izmantot pozitīvo sarakstu pieeju saskaņā ar PTO VVPT; norāda uz abu EPN pušu apņemšanos aizsargāt publisko ūdens resursu apsaimniekošanu kā daļu no vispārējā sabiedrisko pakalpojumu atbrīvojuma; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka tirgus piekļuves saistības pārrobežu pakalpojumu jomā, tostarp saistībā ar e-komerciju, jūras transportu, pasta pakalpojumiem, enerģētiku un telekomunikācijām, var ievērojami veicināt pakalpojumu tirdzniecību; uzskata, ka, nodrošinot taisnīgāku attieksmi, nolīgums atvieglos ES uzņēmumiem pakalpojumu sniegšanu Japānas tirgū, atgādina, ka ir jāaizsargā sabiedriskās politikas mērķi, tostarp kiberdrošības jomā, un ka ir jāsaglabā politikas telpa, lai nākotnē būtu iespējams risināt regulatīvās problēmas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka EPN paredz speciālistu pagaidu pārvietošanos pāri robežām (tā sauktais 4. režīms), uzdodot abām pusēm veikt darbinieku pārcelšanu uzņēmumu ietvaros aptuveni 40 nozarēs, bet attiecībā uz neatkarīgajiem speciālistiem — aptuveni 20 nozarēs, tādējādi veicinot tiešo ārvalstu ieguldījumu sasaisti ES un Japānā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka nolīgums saglabā arī suverēnās tiesības reglamentēt finanšu un banku nozari piesardzības un uzraudzības apsvērumu dēļ. aicina abas nolīguma puses izmantot finanšu regulēšanas forumu, lai uzlabotu globālo finanšu sistēmu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē tā galvenos novatoriskos elementus, piemēram, īpašas sadaļas, kas veltītas Parīzes nolīgumam, MVU un uzņēmu pārvaldībai, kuru mērķis ir veicināt uzņēmumu sociālo atbildību, balstoties uz G20 un ESAO principiem; mudina abas puses aktīvi darboties, lai panāktu uzņēmumu sociālo atbildību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka sadarbība regulējuma jomā ir brīvprātīga un ka tā nekādā veidā neierobežo tiesības noteikt regulējumu; atgādina, ka attiecīgie noteikumi ir jāīsteno, pilnībā ievērojot abu ES likumdevēju prerogatīvas; atzinīgi vērtē to, ka sadaļā par sadarbību regulējuma jomā ir skaidri noteikts, ka ir pilnībā jāievēro LESD noteiktie principi, piemēram, piesardzības princips; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prasa nodrošināt regulatīvās sadarbības komitejas darbības pārredzamību un pienācīgu visu ieinteresēto pušu, jo īpaši arodbiedrību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, iesaistīšanu, kas jāuzskata par priekšnoteikumu, lai arī turpmāk saglabātu sabiedrības uzticību nolīgumam un tā izraisītajām sekām; uzsver, ka Eiropas Parlaments ir regulāri jāinformē par lēmumiem, kas pieņemti regulatīvās sadarbības komitejā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka turpinās sarunas par atsevišķu ieguldījumu nolīgumu un ka Eiropas Parlaments tās stingri uzraudzīs; norāda, ka, kamēr nav izveidota daudzpusēja ieguldījumu tiesa, Komisija nolīgumos ar citiem partneriem ir ieviesusi ieguldījumu tiesas sistēmu; atgādina, ka vecais privāto ieguldītāju strīdu izšķiršanas mehānisms (ISIM) ir nav pieņemams; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka ES un Japāna 2018. gada 17. jūlijā sekmīgi noslēdza sarunas par savstarpēju atbilstību un vienojās savstarpēji atzīt datu aizsardzības sistēmas par līdzvērtīgām, kas ļaus drošāk pārvietot datus starp ES un Japānu; uzsver, ka attiecīgajām datu aizsardzības iestādēm ir svarīga loma pienācīga datu aizsardzības līmeņa nodrošināšanā; konstatē, ka nolīgumā ir iekļauta rendez-vous klauzula, kas paredz trīs gadu laikā izvērtētu jautājumu par pārrobežu datu sniegšanu, un atzīst digitālās ekonomikas arvien lielāko nozīmi izaugsmei un darbavietu radīšanai; atgādina, ka visos tirdzniecības nolīgumos pilnībā jāievēro ES datu aizsardzību un privātās dzīves aizsardzības acquis, tostarp Vispārējā datu aizsardzības regula (Regula (ES) 2016/679), un uzsver, ka attiecībā uz jebkādu turpmāku nolīgumu ir jāsaņem Parlamenta piekrišana un nolīgumā jāaizsargā ES iedzīvotāju pamattiesības; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar citiem stratēģiskajiem partneriem pastiprināt sadarbību un koordināciju ar Japānu daudzpusējos jautājumos, lai aizstāvētu un turpinātu attīstīt starptautiskos standartus un atvērtu, taisnīgu un spēcīgu daudzpusējo tirdzniecības sistēmu, kuras pamatā ir PTO noteikumu un citu starptautisko normu ievērošana; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka 78 % ES uzņēmumu, kas eksportē uz Japānu, ir nelieli uzņēmumi, un atzinīgi vērtē to, ka EPN ir iekļauta atsevišķa sadaļa par MVU, lai ļautu tiem gūt maksimālu labumu no nolīguma, proti, izmantojot klauzulas, kas paredz abām pusēm nodrošināt pārredzamību attiecībā uz piekļuvi tirgum un apmainīšanos ar būtisku informāciju; aicina nekavējoties izveidot MVU kontaktpunktus un tīmekļa vietni, lai nodrošinātu, ka MVU tiek sniegta attiecīga informācija par piekļuvi tirgum; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju cieši uzraudzīt, ka tiek pareizi īstenota ar tarifiem nesaistītu pasākumu atcelšana, kā arī tarifa likmes kvotu pārvaldība lauksaimniecības produktiem, un ziņot par to Parlamentam; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mudina abus nolīguma partnerus nodrošināt sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības aktīvu iesaistīšanu, jo īpaši izmantojot kopīgu dialogu ar pilsonisko sabiedrību un vietējo padomdevēju grupu; aicina Komisiju aktīvi apzināt un apmainīties ar Japānu ar labo praksi attiecībā uz vietējo padomdevēju grupu darbību, un veidot kopīgu dialogu; aicina abas puses nodrošināt, ka tiek ātri izveidotas labi funkcionējošas, efektīvas un līdzsvarotas vietējo padomdevēju grupas ar atbilstīgu rīcības kodeksu un ka šo grupu viedoklis pārredzamā veidā tiek ņemts vērā starpvaldību apspriedēs, kas paredzētas nolīgumā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prasa Komisijai visā nolīguma īstenošanas laikā tā īstenošanā iesaistīt ES delegāciju Japānā; atgādina, ka ES delegācijas ļauj ātri un tieši rīkoties, lai nodrošinātu pienācīgu tirdzniecības noteikumu īstenošanu un to, ka problēmas un šķēršļi tiek ātri konstatēti un efektīvi novērsti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sagaida, ka saskaņā ar nolīgumu veidojamo nozaru komiteju darbība būs pilnībā pārredzama gan Parlamentam, gan sabiedrībai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | apņemas cieši uzraudzīt nolīguma īstenošanu, intensīvi sadarbojoties ar Komisiju, ieinteresētajām personām un Japānas partneriem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Japānas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  OV C 72 E, 11.3.2014., 16. lpp.

(2)  OV C 35, 31.1.2018., 21. lpp.

(3)  OV C 369, 11.10.2018., 22. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0504.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/341 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/341

---

P8_TA(2018)0506

Stratēģiskās partnerības nolīgums starp ES un Japānu ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 388/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (08462/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (08462/2018),

| — | ņemot vērā projektu stratēģiskās partnerības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses (08463/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu stratēģiskās partnerības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses (08463/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu, 212. panta 1. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu, 212. panta 1. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0417/2018),

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. decembra nenormatīvo rezolūciju par lēmuma projektu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. decembra nenormatīvo rezolūciju par lēmuma projektu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0383/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0383/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Japānas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0507.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/342 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/342

---

P8_TA(2018)0507

Stratēģiskās partnerības nolīgums starp ES un Japānu (rezolūcija)

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

(2020/C 388/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (08462/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (08462/2018),

| — | ņemot vērā projektu stratēģiskās partnerības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses (1) (08463/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu stratēģiskās partnerības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses (1) (08463/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu, 212. panta 1. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu, 212. panta 1. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0417/2018),

| — | ņemot vērā ES un Japānas stratēģiskās partnerības nolīgumu (SPN), kuru parakstīja Tokijā 2018. gada 17. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Japānas stratēģiskās partnerības nolīgumu (SPN), kuru parakstīja Tokijā 2018. gada 17. jūlijā,

| — | ņemot vērā ES un Japānas ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN), kuru parakstīja Tokijā 2018. gada 17. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Japānas ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN), kuru parakstīja Tokijā 2018. gada 17. jūlijā,

| — | ņemot vērā Tokijā 2018. gada 17. jūlijā notikušo 25. divpusējo augstākā līmeņa sanāksmi un pieņemto kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tokijā 2018. gada 17. jūlijā notikušo 25. divpusējo augstākā līmeņa sanāksmi un pieņemto kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1991. gadā Hāgā notikušo pirmo divpusējo augstākā līmeņa sanāksmi un pieņemto kopīgo deklarāciju par EK un Japānas attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1991. gadā Hāgā notikušo pirmo divpusējo augstākā līmeņa sanāksmi un pieņemto kopīgo deklarāciju par EK un Japānas attiecībām,

| — | ņemot vērā 20. ES un Japānas samitu 2010. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 20. ES un Japānas samitu 2010. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Eiropas Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2018. gada 19. septembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Savienot Eiropu un Āziju – pamatelementi ES stratēģijai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Eiropas Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2018. gada 19. septembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Savienot Eiropu un Āziju – pamatelementi ES stratēģijai”,

| — | ņemot vērā PV/AP 2016. gada jūnijā publicēto ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP 2016. gada jūnijā publicēto ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 15. jūnijā apstiprinātās Pamatnostādnes attiecībā uz ES ārpolitiku un drošības politiku Austrumāzijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 15. jūnijā apstiprinātās Pamatnostādnes attiecībā uz ES ārpolitiku un drošības politiku Austrumāzijā,

| — | ņemot vērā 2009. gadā parakstīto Eiropas Kopienas un Japānas nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gadā parakstīto Eiropas Kopienas un Japānas nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (2),

| — | ņemot vērā ES un Japānas rīcības plānu 2001. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Japānas rīcības plānu 2001. gadā,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ad hoc delegācijas 2018. gada 3.–6. aprīļa braucienu uz Tokiju, Japānā, un Dienvidkoreju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ad hoc delegācijas 2018. gada 3.–6. aprīļa braucienu uz Tokiju, Japānā, un Dienvidkoreju,

| — | ņemot vērā ES un Japānas 38. parlamentu sadarbības sanāksmi, kas notika Tokijā 2018. gada 9. un 10. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Japānas 38. parlamentu sadarbības sanāksmi, kas notika Tokijā 2018. gada 9. un 10. maijā,

| — | ņemot vērā Drošības un aizsardzības apakškomitejas ad hoc delegācijas 2017. gada 22.-25. maija braucienu uz Tokiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Drošības un aizsardzības apakškomitejas ad hoc delegācijas 2017. gada 22.-25. maija braucienu uz Tokiju,

| — | ņemot vērā 2014. gada 17. aprīļa rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam attiecībā uz sarunām par ES un Japānas stratēģiskās partnerības nolīgumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 17. aprīļa rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam attiecībā uz sarunām par ES un Japānas stratēģiskās partnerības nolīgumu (3),

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. decembra normatīvo rezolūciju par lēmuma projektu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. decembra normatīvo rezolūciju par lēmuma projektu (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0385/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0385/2018),

| A. | tā kā Japāna un ES ir stratēģiskie partneri kopš 2003. gada un turpina cieši sadarboties vairākos daudzpusējos forumos; |
| --- | --- |

A.

tā kā Japāna un ES ir stratēģiskie partneri kopš 2003. gada un turpina cieši sadarboties vairākos daudzpusējos forumos;

| B. | tā kā ES un Japānai kā līdzīgi domājošiem pasaules mēroga partneriem ir kopīga īpaša atbildība par miera, multilaterālisma, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu, stabilitātes un labklājības veicināšanu strauji mainīgajā pasaulē; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Japānai kā līdzīgi domājošiem pasaules mēroga partneriem ir kopīga īpaša atbildība par miera, multilaterālisma, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu, stabilitātes un labklājības veicināšanu strauji mainīgajā pasaulē;

| C. | tā kā aptuveni trešdaļu no pasaules ekonomiskās ražošanas aptvers ES un Japānas stratēģiskās partnerības nolīgums/brīvās tirdzniecības nolīgums; |
| --- | --- |

C.

tā kā aptuveni trešdaļu no pasaules ekonomiskās ražošanas aptvers ES un Japānas stratēģiskās partnerības nolīgums/brīvās tirdzniecības nolīgums;

| D. | tā kā Japānas valdība ir uzsākusi drošības politikas reformas, tostarp aizsardzības spēju stiprināšanu, alianses pārveidošanu ar ASV un sadarbību ar citām demokrātiskām valstīm reģionā un ārpus tā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Japānas valdība ir uzsākusi drošības politikas reformas, tostarp aizsardzības spēju stiprināšanu, alianses pārveidošanu ar ASV un sadarbību ar citām demokrātiskām valstīm reģionā un ārpus tā;

| E. | tā kā Japānas ieguldījums starptautiskajā drošībā un stabilitātē ir palielinājies; tā kā Japānas 2013. gada valsts drošības stratēģijā ir atsauce uz “Proaktīvā ieguldījuma, kas vērsts uz mieru” politiku, kura balstīta uz starptautiskas sadarbības principu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Japānas ieguldījums starptautiskajā drošībā un stabilitātē ir palielinājies; tā kā Japānas 2013. gada valsts drošības stratēģijā ir atsauce uz “Proaktīvā ieguldījuma, kas vērsts uz mieru” politiku, kura balstīta uz starptautiskas sadarbības principu;

| F. | tā kā Japāna ir NATO pastāvīgākā partnere un ir parakstījusi sadarbības nolīgumus par klasificētu informāciju, kiberdrošību, pirātisma apkarošanu, katastrofu seku likvidēšanu un humāno palīdzību; |
| --- | --- |

F.

tā kā Japāna ir NATO pastāvīgākā partnere un ir parakstījusi sadarbības nolīgumus par klasificētu informāciju, kiberdrošību, pirātisma apkarošanu, katastrofu seku likvidēšanu un humāno palīdzību;

| G. | tā kā Japāna pēdējo desmitgažu laikā ir ieguvusi starptautisko atzinību par militāras mērenības politiku, kas nekādā ziņā tai netraucēja kļūt par vienu no svarīgākajiem ekonomikas un politikas dalībniekiem pasaulē; |
| --- | --- |

G.

tā kā Japāna pēdējo desmitgažu laikā ir ieguvusi starptautisko atzinību par militāras mērenības politiku, kas nekādā ziņā tai netraucēja kļūt par vienu no svarīgākajiem ekonomikas un politikas dalībniekiem pasaulē;

| H. | tā kā Japāna vadīja centienus pārskatīt Klusā okeāna valstu partnerību (TPP) pēc ASV izstāšanās un 2018. gada jūlijā ratificēja pārskatīto nolīgumu, Visaptverošo un progresīvo Klusā okeāna valstu partnerības nolīgumu (CPTPP vai TPP-11); tā kā Japāna ir arī izrādījusi interesi par reģionālo visaptverošo ekonomikas partnerību (RCEP), kurā piedalās Ķīna; |
| --- | --- |

H.

tā kā Japāna vadīja centienus pārskatīt Klusā okeāna valstu partnerību (TPP) pēc ASV izstāšanās un 2018. gada jūlijā ratificēja pārskatīto nolīgumu, Visaptverošo un progresīvo Klusā okeāna valstu partnerības nolīgumu (CPTPP vai TPP-11); tā kā Japāna ir arī izrādījusi interesi par reģionālo visaptverošo ekonomikas partnerību (RCEP), kurā piedalās Ķīna;

| I. | tā kā Japāna aktīvi darbojas Āzijas Attīstības bankā (ADB), Āfrikas Attīstības bankā (AFDB), Amerikas Attīstības bankā (IADB), ANO Āzijas un Klusā okeāna valstu Ekonomikas un sociālo lietu komisijā (UNESCAP) un citās ANO specializētajās aģentūrās, kā arī Āzijas un Eiropas sanāksmē (ASEM) un Āzijas sadarbības dialogā (ACD); tā kā Japāna ir Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībniece, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO), Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB), Starptautiskās Rekonstrukcijas un attīstības bankas (SRAB), Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) Lielā septiņnieka valstu grupas (G7) un Lielā divdesmitnieka valstu grupas (G20) locekle; |
| --- | --- |

I.

tā kā Japāna aktīvi darbojas Āzijas Attīstības bankā (ADB), Āfrikas Attīstības bankā (AFDB), Amerikas Attīstības bankā (IADB), ANO Āzijas un Klusā okeāna valstu Ekonomikas un sociālo lietu komisijā (UNESCAP) un citās ANO specializētajās aģentūrās, kā arī Āzijas un Eiropas sanāksmē (ASEM) un Āzijas sadarbības dialogā (ACD); tā kā Japāna ir Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībniece, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO), Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB), Starptautiskās Rekonstrukcijas un attīstības bankas (SRAB), Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) Lielā septiņnieka valstu grupas (G7) un Lielā divdesmitnieka valstu grupas (G20) locekle;

| J. | tā kā Japānas valdība 2015. gada februārī apstiprināja jaunu attīstības sadarbības hartu, |
| --- | --- |

J.

tā kā Japānas valdība 2015. gada februārī apstiprināja jaunu attīstības sadarbības hartu,

Nolīgums un ES un Japānas attiecības

| 1. | atzinīgi vērtē izstrādāto SPN projektu, kas nodrošina juridiski saistošu sistēmu, stiprina ES un Japānas divpusējās attiecības un palielina sadarbību vairāk nekā 40 jomās, piemēram, ārpolitikas un drošības jautājumu, tostarp miera un stabilitātes veicināšanas, ārkārtas palīdzības operāciju, globālās attīstības un humānās palīdzības, ekonomisko jautājumu, pētniecības, inovācijas, izglītības, pārtikas nekaitīguma, lauksaimniecības politikas, IKT politikas, kosmosa tehnoloģiju, kultūras un sporta jomā, kā arī tādu globālu problēmu jomā, kurām nepieciešama globāla saskaņošana, kā, piemēram, klimata pārmaiņas, migrācija, kiberdraudi, sabiedrības veselība, pārrobežu noziedzība, miera veidošanas operācijas, krīžu un katastrofu pārvarēšana un cīņa pret terorismu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver saistību starp SPN un EPN, pasaulē lielāko divpusējo brīvās tirdzniecības nolīgumu; uzskata abu nolīgumu noslēgšanu par partnerības uzlabošanu ar mērķi nodrošināt konkrētus ieguvumus ES un Japānas iedzīvotājiem un atbalsta turpmāku sadarbību starptautiskā mērogā; atzinīgi vērtē savstarpējo cieņu un uzticēšanos, kas tika nostiprināta sarunu procesā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē SPN 1. panta 3. punktā iekļauto atsauci uz parlamentāro dimensiju, kas vērsta uz to, lai stiprinātu partnerību, izmantojot dialogu un sadarbību politisko jautājumu jomā, attiecībā uz ārpolitiku un drošības politiku un citu nozaru sadarbību; šajā sakarībā ierosina Japānas parlamentam un Eiropas Parlamentam turpināt parlamentārās uzraudzības un dialoga veidošanu ar mērķi nodrošināt, ka tiek īstenota sadarbība, par kuru panākta vienošanās nolīgumā; prasa, lai Eiropas Parlaments pārraudzītu Apvienotās komitejas sanāksmes un to dokumentāciju; mudina vairāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību un palielināt tās līdzdalību SPN īstenošanā; atkārtoti uzsver pārliecību, ka vispārējas un nozaru sadarbības konkrētajam veidam principā būtu jābalstās uz ilgtspējas uzdevumiem un mērķiem, kas jāīsteno līdz 2030. gadam, ko kopīgi pieņēmusi ANO un ko arī apstiprina līgumslēdzējas puses; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver nepieciešamību sadarboties daudzpusējā līmenī, lai veicinātu pievienošanos Ieroču tirdzniecības līgumam un Kodolieroču neizplatīšanas līguma īstenošanu, novēršot masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu, apkarojot terorismu un cīnoties pret nesodāmību par vissmagākajiem noziegumiem pret starptautiskajām tiesībām un cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka jaunattīstības valstīs, kur drošība un attīstība ir cieši saistīta, ir jāīsteno visaptveroša un saskaņota diplomātijas, ekonomikas, kultūras un drošības pieeja, un šādu redzējumu atbalsta gan ES, gan Japāna; |
| --- | --- |

5.

Cilvēktiesības un pamatbrīvības

| 6. | apstiprina kopīgo apņemšanos attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu, demokrātiju, pamatbrīvībām, labu pārvaldību, tiesiskumu un kopīgajām vērtībām, kas iekļautas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, kā arī sadarbību, lai visā pasaulē veicinātu un aizstāvētu šīs vērtības un uz noteikumiem balstītu starptautisko kārtību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka Japāna nav ratificējusi divas SDO pamatkonvencijas (par diskrimināciju un par piespiedu darba izskaušanu), un atzinīgi vērtē Japānas lēmumu izveidot starpministriju sistēmu, kuras mērķis būtu īstenot ilgtspējīgas attīstības saistības saskaņā ar EPN, ietverot šādu konvenciju ratifikāciju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver nepieciešamību vēl vairāk sadarboties sieviešu tiesību jomā, lai nodrošinātu, ka dzimumu līdztiesības sasniegšana būtu viens no galvenajiem partnerības mērķiem; aicina Japānas parlamentu turpināt darbu pie tiesību aktiem ar mērķi novērst diskrimināciju, kas balstīta uz seksuālo orientāciju un dzimtisko identitāti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nosoda to, ka nāvessods joprojām ir likumīgs sods Japānā un to izpilda bez jebkādas iepriekšējas ieslodzīto brīdināšanas; uzsver, ka ANO Komiteja pret spīdzināšanu ir kritizējusi šo praksi saistībā ar psiholoģisko spriedzi, ko tā rada ieslodzītajiem un viņu ģimenēm; atbalsta ANO centienus pakāpeniski pārtraukt nāvessoda gadījumus; prasa ES uzsākt dialogu ar Japānas valdību par nāvessoda moratoriju, lai galu galā to atceltu; |
| --- | --- |

9.

Reģionālās un starptautiskās attiecības

| 10. | atgādina, ka 2016. gada ES globālajā stratēģijā tika konstatēta tieša saikne starp Eiropas labklājību un Āzijas drošību, un prasīts ES veikt lielāku praktisku ieguldījumu un sadarboties ar tādiem partneriem kā Japāna, lai veicinātu mieru Korejas pussalā un ļoti svarīgo jautājumu par to jūrlietu un teritoriālo strīdu mierīgu izšķiršanu, pamatojoties uz starptautiskajiem tiesību aktiem un konvencijām, kas skar Austrumķīnas un Dienvidķīnas jūru; uzsver, cik svarīga ir uzticības veidošana un preventīvā diplomātija; uzsver, ka ir jāievēro starptautiskās kuģošanas brīvība; atzinīgi vērtē premjerministra Abe un prezidenta Xi tikšanos Pekinā 2018. gada 26. oktobrī un paziņojumu par apņemšanos uzsākt jaunu attiecību sadaļu kā pasākumu virzībā uz divpusējo attiecību uzlabošanu un reģionālās spriedzes mazināšanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzīst, ka Ķīnas un Krievijas ietekme Āzijas un Klusā okeāna reģionā ir nopietna drošības problēma Japānai, kā arī ES interesēm, un tādējādi atzinīgi vērtē SPN saistības padziļināt ES un Japānas drošības sadarbību kā pamatu reaģēšanai uz šādu apdraudējumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē Japānas misijas NATO izveidi 2018. gada 1. jūlijā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē ES jauno stratēģiju, lai uzlabotu savienojamību ar Āziju, veicinot dialogu, stabilitāti, reģionālo un starptautisko sadarbību, sadarbspējīgu transportu, enerģētikas un digitālos tīklus, kā arī cilvēku savstarpējos sakarus; uzsver savienojamības sniegtās iespējas izglītības, zinātnes, pētniecības un kultūras apmaiņas uzlabošanā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa paplašināt ES un Japānas divpusējo sadarbību un daudzpusējo sadarbību ar Dienvidkoreju, Korejas Tautas Demokrātisko Republiku, ASV un Ķīnu, lai atbalstītu centienus nodrošināt mieru un arī turpmāk nodrošināt stabilitāti reģionā, mierīgu līdzāspastāvēšanu Korejas pussalā un pilnīgu, neatgriezenisku un pārbaudāmu atteikšanos no kodolieročiem Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā; norāda, ka ir svarīgi turpināt Japānas un Dienvidkorejas sadarbību un labas kaimiņattiecības, kas varētu veicināt stabilitāti reģionā un pievērsties drošības riskiem, piemēram, saistībā ar Korejas Tautas Demokrātisko Republiku; apņemas atbalstīt pastāvīgo starptautisko spiedienu uz Ziemeļkoreju, lai nodrošinātu, ka tiek īstenoti konkrēti pasākumi ar mērķi garantēt atteikšanos no kodolieročiem; atbalsta starptautisko sadarbību, lai atrisinātu jautājumu par pazudušajiem Japānas iedzīvotājiem, kurus saskaņā ar paustajām bažām ir nolaupījuši Ziemeļkorejas režīma pārstāvji; uzsver, ka stabilitāte Ziemeļaustrumāzijā atbilst Eiropas pamatinteresēm; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ierosina ES un Japānai sadarboties, lai palielinātu Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) spējas attiecībā uz reģionālās integrācijas un sadarbības programmu un spējas kopīgi risināt konfliktus reģionā un stiprināt pašreizējo ASEAN prioritāro nozīmi Dienvidaustrumāzijas daudzpusējā kārtībā; atbalsta Tokijā notikušajā 33. ASEAN un Japānas forumā pieņemto lēmumu vēl vairāk stiprināt saites un risināt reģionālos un starptautiskos jautājumus, kas skar kopīgas intereses, kā arī sadarboties, lai veicinātu mieru un stabilitāti; uzskata, ka cilvēktiesību veicināšana un aizsardzība efektīvi sekmē abus minētos mērķus; aicina nodrošināt sinerģiju starp Japānas brīvo un atklāto Indijas un Klusā okeāna stratēģiju un ES iniciatīvām, ietverot ES investīciju plānu un paplašinātos Eiropas transporta tīklus, lai veicinātu pasaules sadarbību savienojamības jomā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda uz Japānas mērķiem kļūt par Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes nepastāvīgo locekli 2023.–2024. gadā un atzinīgi vērtē tās ieguldījumu ANO tādās jomās kā atbruņošanās un ieroču neizplatīšana, miera uzturēšana, miera veidošana un drošība; |
| --- | --- |

16.

Nozaru sadarbība

| 17. | uzsver iespējas un impulsu, ko SPN sniedz kultūras attiecību attīstībā un sadarbībā jauniešu, izglītības un sporta jomā; norāda uz apmaiņas braucienu līmeni, kas pašlaik ir zems, un valodas šķēršļiem; ierosina veikt turpmākus ieguldījumus, lai uzlabotu iedzīvotāju savstarpējo mijiedarbību, dialogu izglītības un kultūras jomā, akadēmiskās mobilitātes programmas saistībā ar Erasmus + un publisko diplomātiju, lai veicinātu savstarpējo sapratni un kultūras daudzveidību; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vērš uzmanību uz SPN radīto stimulu, lai veicinātu nozaru sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā un apmaiņu finanšu nozares regulatīvā un uzraudzības režīma jomā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka ES un Japāna kā pasaules lielākie līdzekļu devēji ar ilgstošu pieredzi oficiālās attīstības palīdzības sniegšanā jaunattīstības valstīm Austrumāzijā, kā arī — pēdējā laikā — Āfrikā, Tuvajos Austrumos un Latīņamerikā kopā ar saņēmējvalstu valdībām būtībā ir partneri atbalsta koordinēšanā un saskaņotības nodrošināšanā; uzsver, ka attīstības palīdzības galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana, sasniedzot ilgtspējīgas attīstības mērķus, un cer uz savstarpēju sadarbību šādu mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka Japāna 2016. gadā ratificēja Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, un mudina to efektīvi īstenot, Japānai uzņemoties vadību klimata pārmaiņu proaktīvā apkarošanā un klimata pārmaiņu mazināšanas centienu palielināšanā; prasa ES un Japānai palielināt sadarbību ilgtspējīgas enerģijas jomā, piemēram, izstrādājot transporta veidus ar zemu emisijas līmeni; uzsver, ka Ārlietu ministra konsultatīvā grupa klimata pārmaiņu jautājumos 2018. gada februārī publiskoja ziņojumu, kurā nepieciešamība pēc enerģētikas pārkārtošanas, ieviešot atjaunojamos energoresursus, tika noteikta kā Japānas enerģētikas diplomātijas stratēģijas pamats; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzinīgi vērtē ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas iekļaušanu nolīgumā un cer uz turpmāku labas prakses apmaiņu saistībā ar nelikumīgu mežistrādi, balstoties uz ES Kokmateriālu regulas pieredzi, lai ieviestu obligātu likumības pārbaudi Japānas tiesību aktos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž nožēlu par Japānas mēģinājumu nodrošināt moratorija izbeigšanu attiecībā uz vaļu medībām komerciālos nolūkos 2018. gada septembra Starptautiskās Vaļu medību komisijas (IWC) sanāksmēs un aicina apturēt vaļu medības zinātniskos nolūkos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka Japāna ir otrs lielākais kosmētikas līdzekļu tirgus pasaulē; atgādina, ka kosmētikas līdzekļu testēšana uz dzīvniekiem un uz dzīvniekiem testētu importētu kosmētikas līdzekļu tirdzniecība ES ir aizliegta; šajā kontekstā aicina puses apmainīties ar informāciju un sadarboties, lai Japānā izbeigtu kosmētikas līdzekļu testēšanu uz dzīvniekiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka ir svarīgi saglabāt bioloģisko daudzveidību, un aicina Japānu atcelt atrunas attiecībā uz Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES); |
| --- | --- |

24.

| 25. | prasa, lai ES dalībvalstu parlamenti ātri ratificētu pagaidu nolīgumu un lai tas tiktu rūpīgi īstenots visās nozarēs; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Japānas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  OV L 216, 24.8.2018., 1. lpp.

(2)  OV L 90, 6.4.2011., 2. lpp.

(3)  OV C 443, 22.12.2017., 49. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0506.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/347 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/347

---

P8_TA(2018)0508

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgums starp ES un Jordāniju (Horvātijas pievienošanās) ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 388/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (07067/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (07067/2015),

| — | ņemot vērā projektu protokolam, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (07066/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu protokolam, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (07066/2015),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0189/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0189/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0371/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0371/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Jordānijas Hāšimītu Karalistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/348 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/348

---

P8_TA(2018)0509

Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveide un dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi un dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumiem (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 388/39)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Savienības mērķis ir stiprināt savu
  zinātniski tehnisko bāzi
  un veicināt savu konkurētspēju, ieskaitot rūpniecības konkurētspēju, veicinot arī zinātniskās izpētes un inovācijas pasākumus, kas iedzīvina ES stratēģiskās
  politiskās prioritātes
  , kuru virsmērķis ir stiprināt mieru, Savienības vērtības un tās tautu labklājību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Savienības mērķis ir stiprināt savu
  zinātniski tehnisko bāzi
  un veicināt savu konkurētspēju, ieskaitot rūpniecības konkurētspēju, veicinot arī zinātniskās izpētes un inovācijas pasākumus, kas iedzīvina ES stratēģiskās
  politiskās prioritātes
  , kuru virsmērķis ir stiprināt mieru, Savienības vērtības un tās tautu labklājību.

| (1) | Savienības mērķis ir stiprināt savu
  zinātnisko izcilību un tehnoloģiskās bāzes, notiekot pētnieku, zinātnisko atziņu un tehnoloģiju brīvai apritei,
  un veicināt savu konkurētspēju, ieskaitot rūpniecības konkurētspēju,
  nostiprināt Eiropas pētniecības telpu, vienlaikus
  veicinot arī zinātniskās izpētes un inovācijas pasākumus, kas iedzīvina ES stratēģiskās
  prioritātes un nodrošina saistību izpildi
  , kuru virsmērķis ir stiprināt mieru, Savienības vērtības un tās tautu labklājību; |
| --- | --- |

(1)

Savienības mērķis ir stiprināt savu
  zinātnisko izcilību un tehnoloģiskās bāzes, notiekot pētnieku, zinātnisko atziņu un tehnoloģiju brīvai apritei,
  un veicināt savu konkurētspēju, ieskaitot rūpniecības konkurētspēju,
  nostiprināt Eiropas pētniecības telpu, vienlaikus
  veicinot arī zinātniskās izpētes un inovācijas pasākumus, kas iedzīvina ES stratēģiskās
  prioritātes un nodrošina saistību izpildi
  , kuru virsmērķis ir stiprināt mieru, Savienības vērtības un tās tautu labklājību;

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Lai vispārējā mērķa sasniegšanā radītu impulsu zinātnei, ekonomikai un sabiedrībai, Savienībai jāiegulda pētniecībā un inovācijā
  caur
  2021.–2027. gada pētniecības un inovācijas pamatprogrammu
  “Eiropas apvārsnis”
  (“pamatprogramma”, “Programma”), tādējādi atbalstot kvalitatīvu zināšanu un tehnoloģiju radīšanu un
  izplatīšanu
  , pastiprinot pētniecības un inovācijas ietekmi Savienības rīcībpolitikas izvēršanā, atbalstīšanā un īstenošanā, atbalstot novatorisku risinājumu ieviešanu rūpniecībā un sabiedrībā, lai
  risinātu globālas problēmas
  un veicinātu rūpniecības konkurētspēju, veicināt
  visdažādāko
  inovāciju,
  arī “revolucionāru”, un
  inovatīvu risinājumu ieviešanu tirgū; un
  optimizējot tādu
  ieguldījumu
  sagādāšanu nolūkā pastiprināt ietekmi spēcinātā Eiropas pētniecības telpā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Lai vispārējā mērķa sasniegšanā radītu impulsu zinātnei, ekonomikai un sabiedrībai, Savienībai jāiegulda pētniecībā un inovācijā
  caur
  2021.–2027. gada pētniecības un inovācijas pamatprogrammu
  “Eiropas apvārsnis”
  (“pamatprogramma”, “Programma”), tādējādi atbalstot kvalitatīvu zināšanu un tehnoloģiju radīšanu un
  izplatīšanu
  , pastiprinot pētniecības un inovācijas ietekmi Savienības rīcībpolitikas izvēršanā, atbalstīšanā un īstenošanā, atbalstot novatorisku risinājumu ieviešanu rūpniecībā un sabiedrībā, lai
  risinātu globālas problēmas
  un veicinātu rūpniecības konkurētspēju, veicināt
  visdažādāko
  inovāciju,
  arī “revolucionāru”, un
  inovatīvu risinājumu ieviešanu tirgū; un
  optimizējot tādu
  ieguldījumu
  sagādāšanu nolūkā pastiprināt ietekmi spēcinātā Eiropas pētniecības telpā
  .

| (2) | Lai vispārējā mērķa sasniegšanā radītu impulsu zinātnei, ekonomikai un sabiedrībai
  un pēc iespējas palielinātu Savienības pētniecības, attīstības un inovācijas ieguldījumu pievienoto vērtību
  , Savienībai jāiegulda pētniecībā un inovācijā
  , izmantojot
  2021.–2027. gada pētniecības un inovācijas pamatprogrammu
  “Apvārsnis Eiropa”
  (“pamatprogramma”, “Programma”), tādējādi atbalstot kvalitatīvu zināšanu un tehnoloģiju radīšanu
  , izplatīšanu
  un
  pārnesi Savienībā
  , pastiprinot pētniecības un inovācijas ietekmi
  globālo problēmu risināšanā, tostarp attiecībā uz Ilgtspējīgas attīstības mērķiem un klimata pārmaiņām, un
  Savienības rīcībpolitikas izvēršanā, atbalstīšanā un īstenošanā, atbalstot
  inovatīvu un ilgtspējīgu
  risinājumu ieviešanu
  Savienības
  rūpniecībā un sabiedrībā, lai
  radītu darbvietas
  un veicinātu
  ekonomikas izaugsmi un
  rūpniecības konkurētspēju;
  Programmai vajadzētu
  veicināt
  visu veidu
  inovāciju,
  stiprināt
  inovatīvu risinājumu ieviešanu tirgū un
  optimizēt
  ieguldījumu
  veikšanu
  . |
| --- | --- |

(2)

Lai vispārējā mērķa sasniegšanā radītu impulsu zinātnei, ekonomikai un sabiedrībai
  un pēc iespējas palielinātu Savienības pētniecības, attīstības un inovācijas ieguldījumu pievienoto vērtību
  , Savienībai jāiegulda pētniecībā un inovācijā
  , izmantojot
  2021.–2027. gada pētniecības un inovācijas pamatprogrammu
  “Apvārsnis Eiropa”
  (“pamatprogramma”, “Programma”), tādējādi atbalstot kvalitatīvu zināšanu un tehnoloģiju radīšanu
  , izplatīšanu
  un
  pārnesi Savienībā
  , pastiprinot pētniecības un inovācijas ietekmi
  globālo problēmu risināšanā, tostarp attiecībā uz Ilgtspējīgas attīstības mērķiem un klimata pārmaiņām, un
  Savienības rīcībpolitikas izvēršanā, atbalstīšanā un īstenošanā, atbalstot
  inovatīvu un ilgtspējīgu
  risinājumu ieviešanu
  Savienības
  rūpniecībā un sabiedrībā, lai
  radītu darbvietas
  un veicinātu
  ekonomikas izaugsmi un
  rūpniecības konkurētspēju;
  Programmai vajadzētu
  veicināt
  visu veidu
  inovāciju,
  stiprināt
  inovatīvu risinājumu ieviešanu tirgū un
  optimizēt
  ieguldījumu
  veikšanu
  .

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2 a) | Programma būtu jāpalīdz sasniegt vispārēju mērķi — 3 % no Savienības IKP investēt pētniecībā un attīstībā, tādējādi rīkojoties saskaņā ar startēģijas “ES 2020” pamatmērķi. Mērķa sasniegšanai dalībvalstīm un privātajam sektoram būs jāpapildina Programma ar savām izvērstākām investīciju darbībām pētniecībā, attīstībā un inovācijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2 a)

Programma būtu jāpalīdz sasniegt vispārēju mērķi — 3 % no Savienības IKP investēt pētniecībā un attīstībā, tādējādi rīkojoties saskaņā ar startēģijas “ES 2020” pamatmērķi. Mērķa sasniegšanai dalībvalstīm un privātajam sektoram būs jāpapildina Programma ar savām izvērstākām investīciju darbībām pētniecībā, attīstībā un inovācijā.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Veicinot pētniecības un inovācijas pasākumus, kuri tiek uzskatīti par palīdzīgiem Savienības politikas mērķu īstenošanā, jāņem vērā inovācijas princips, kas
  noteikts Komisijas 2018. gada 15. maija paziņojumā “Atjaunota Eiropas programma pētniecībai
  un
  inovācijai – Eiropas izdevība veidot savu nākotni” (COM(2018) 306)
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Veicinot pētniecības un inovācijas pasākumus, kuri tiek uzskatīti par palīdzīgiem Savienības politikas mērķu īstenošanā, jāņem vērā inovācijas princips, kas
  noteikts Komisijas 2018. gada 15. maija paziņojumā “Atjaunota Eiropas programma pētniecībai
  un
  inovācijai – Eiropas izdevība veidot savu nākotni” (COM(2018) 306)
  .

| (3) | Veicinot pētniecības un inovācijas pasākumus, kuri tiek uzskatīti par palīdzīgiem Savienības politikas mērķu īstenošanā, jāņem vērā inovācijas princips, kas
  ir galvenais virzītājspēks Savienības būtisko zināšanu krājumu ātrākai
  un
  intensīvākai pārvēršanai inovācijā
  . |
| --- | --- |

(3)

Veicinot pētniecības un inovācijas pasākumus, kuri tiek uzskatīti par palīdzīgiem Savienības politikas mērķu īstenošanā, jāņem vērā inovācijas princips, kas
  ir galvenais virzītājspēks Savienības būtisko zināšanu krājumu ātrākai
  un
  intensīvākai pārvēršanai inovācijā
  .

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Atvērta zinātne
  ,
  atvērta inovācija
  un
  atvērtība
  pasaulei
  ir vispārēji principi
  ,
  kam
  jānodrošina izcilība un Savienības ieguldījumu ietekme pētniecībā un inovācijā
  . Pamatprogramma jāīsteno pēc šiem principiem, īpaši stratēģiskajā plānošanā, kas attiecas uz pīlāru “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Atvērta zinātne
  ,
  atvērta inovācija
  un
  atvērtība
  pasaulei
  ir vispārēji principi
  ,
  kam
  jānodrošina izcilība un Savienības ieguldījumu ietekme pētniecībā un inovācijā
  . Pamatprogramma jāīsteno pēc šiem principiem, īpaši stratēģiskajā plānošanā, kas attiecas uz pīlāru “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”
  .

| (4) | Turpinot īstenot pieeju par atvērtu zinātni
  ,
  atvērtu inovāciju
  un
  atvērtību
  pasaulei
  , bet vienlaikus aizsargājot Savienības zinātniskās un sociālekonomiskās intereses
  ,
  būtu
  jānodrošina izcilība un Savienības ieguldījumu ietekme pētniecībā un inovācijā
  un visu dalībvalstu pētniecības un inovācijas nostiprināšana. Tam būtu jānodrošina Programmas līdzsvarota īstenošana
  . |
| --- | --- |

(4)

Turpinot īstenot pieeju par atvērtu zinātni
  ,
  atvērtu inovāciju
  un
  atvērtību
  pasaulei
  , bet vienlaikus aizsargājot Savienības zinātniskās un sociālekonomiskās intereses
  ,
  būtu
  jānodrošina izcilība un Savienības ieguldījumu ietekme pētniecībā un inovācijā
  un visu dalībvalstu pētniecības un inovācijas nostiprināšana. Tam būtu jānodrošina Programmas līdzsvarota īstenošana
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Atklāta zinātne
  , ieskaitot brīvu piekļuvi zinātniskajām publikācijām un pētījumu datiem,
  spēj uzlabot zinātnes kvalitāti, nozīmi un devumu un paātrināt zināšanu attīstību, padarot to uzticamāku, efektīvāku un precīzāku, sabiedrībai labāk saprotamu un spējīgāku reaģēt uz sabiedrības problēmām. Jānosaka normas, kas garantē, ka zinātniski recenzētu publikāciju, pētījumu datu un citu pētniecības produktu brīvu pieejamību saņēmēji nodrošina atklāti, nediskriminējot, par brīvu un iespējami drīz pēc izplatīšanas sākuma un dara iespējamu to visplašāko izmantošanu un atkalizmantošanu.
  Īpaša vērība
  jāveltī pētījumu datu atbildīgai pārvaldībai, kas atbilst FAIR principiem “sameklējamība”, “piekļūstamība”, “sadarbspēja” un “atkalizmantojamība”, galvenokārt – integrējot datu pārvaldības plānus. Attiecīgos gadījumos atbalsta saņēmējiem jāizmanto iespējas, ko piedāvā Eiropas atklātās zinātnes mākonis, un jāievēro arī plašāki atvērtas zinātnes principi un prakse. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Atklāta zinātne
  , ieskaitot brīvu piekļuvi zinātniskajām publikācijām un pētījumu datiem,
  spēj uzlabot zinātnes kvalitāti, nozīmi un devumu un paātrināt zināšanu attīstību, padarot to uzticamāku, efektīvāku un precīzāku, sabiedrībai labāk saprotamu un spējīgāku reaģēt uz sabiedrības problēmām. Jānosaka normas, kas garantē, ka zinātniski recenzētu publikāciju, pētījumu datu un citu pētniecības produktu brīvu pieejamību saņēmēji nodrošina atklāti, nediskriminējot, par brīvu un iespējami drīz pēc izplatīšanas sākuma un dara iespējamu to visplašāko izmantošanu un atkalizmantošanu.
  Īpaša vērība
  jāveltī pētījumu datu atbildīgai pārvaldībai, kas atbilst FAIR principiem “sameklējamība”, “piekļūstamība”, “sadarbspēja” un “atkalizmantojamība”, galvenokārt – integrējot datu pārvaldības plānus. Attiecīgos gadījumos atbalsta saņēmējiem jāizmanto iespējas, ko piedāvā Eiropas atklātās zinātnes mākonis, un jāievēro arī plašāki atvērtas zinātnes principi un prakse.

| (5) | Atklāta zinātne spēj uzlabot zinātnes kvalitāti, nozīmi un devumu un paātrināt zināšanu attīstību, padarot to uzticamāku, efektīvāku un precīzāku, sabiedrībai labāk saprotamu un spējīgāku reaģēt uz sabiedrības problēmām. Jānosaka normas, kas garantē, ka zinātniski recenzētu publikāciju, pētījumu datu un citu pētniecības produktu brīvu pieejamību saņēmēji nodrošina atklāti, nediskriminējot, par brīvu un iespējami drīz pēc izplatīšanas sākuma un dara iespējamu to visplašāko izmantošanu un atkalizmantošanu.
  Attiecībā uz pētījumu datiem šim principam vajadzētu būt “tik atvērtam, cik iespējams, un tik slēgtam, cik vajadzīgs”, tādējādi atzīstot vajadzību noteikt atšķirīgus piekļuves režīmus Savienības sociālekonomisko interešu, intelektuālā īpašuma tiesību, personas datu aizsardzības un konfidencialitātes, drošības apsvērumu un citu likumīgu interešu dēļ. Vairāk vērības
  jāveltī pētījumu datu atbildīgai pārvaldībai, kas atbilst FAIR principiem “sameklējamība”, “piekļūstamība”, “sadarbspēja” un “atkalizmantojamība”, galvenokārt – integrējot datu pārvaldības plānus. Attiecīgos gadījumos atbalsta saņēmējiem jāizmanto iespējas, ko piedāvā Eiropas atklātās zinātnes mākonis
  un Eiropas datu infrastruktūra
  , un jāievēro arī plašāki atvērtas zinātnes principi un prakse.
  Starptautiskajos zinātnes un tehnoloģiju sadarbības nolīgumos un attiecīgajos asociācijas nolīgumos būtu jāveicina savstarpēji atklāta piekļuve. |
| --- | --- |

(5)

Atklāta zinātne spēj uzlabot zinātnes kvalitāti, nozīmi un devumu un paātrināt zināšanu attīstību, padarot to uzticamāku, efektīvāku un precīzāku, sabiedrībai labāk saprotamu un spējīgāku reaģēt uz sabiedrības problēmām. Jānosaka normas, kas garantē, ka zinātniski recenzētu publikāciju, pētījumu datu un citu pētniecības produktu brīvu pieejamību saņēmēji nodrošina atklāti, nediskriminējot, par brīvu un iespējami drīz pēc izplatīšanas sākuma un dara iespējamu to visplašāko izmantošanu un atkalizmantošanu.
  Attiecībā uz pētījumu datiem šim principam vajadzētu būt “tik atvērtam, cik iespējams, un tik slēgtam, cik vajadzīgs”, tādējādi atzīstot vajadzību noteikt atšķirīgus piekļuves režīmus Savienības sociālekonomisko interešu, intelektuālā īpašuma tiesību, personas datu aizsardzības un konfidencialitātes, drošības apsvērumu un citu likumīgu interešu dēļ. Vairāk vērības
  jāveltī pētījumu datu atbildīgai pārvaldībai, kas atbilst FAIR principiem “sameklējamība”, “piekļūstamība”, “sadarbspēja” un “atkalizmantojamība”, galvenokārt – integrējot datu pārvaldības plānus. Attiecīgos gadījumos atbalsta saņēmējiem jāizmanto iespējas, ko piedāvā Eiropas atklātās zinātnes mākonis
  un Eiropas datu infrastruktūra
  , un jāievēro arī plašāki atvērtas zinātnes principi un prakse.
  Starptautiskajos zinātnes un tehnoloģiju sadarbības nolīgumos un attiecīgajos asociācijas nolīgumos būtu jāveicina savstarpēji atklāta piekļuve.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5 a) | Saņēmēji MVU tiek mudināti izmantot tādus pašreizējos instrumentus kā Palīdzības dienestu MVU IĪT jautājumos, kas nodrošina atbalstu Eiropas Savienības mazajiem un vidējiem uzņēmumiem to intelektuālā īpašuma (IĪ) tiesību aizsardzībā un īstenošanā, sniedzot bezmaksas informāciju un pakalpojumus, konfidenciālas konsultācijas veidā jautājumos par intelektuālo īpašumu un līdzīgos jautājumos, kā arī nodrošinot apmācību, materiālus un tiešsaistes resursus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5 a)

Saņēmēji MVU tiek mudināti izmantot tādus pašreizējos instrumentus kā Palīdzības dienestu MVU IĪT jautājumos, kas nodrošina atbalstu Eiropas Savienības mazajiem un vidējiem uzņēmumiem to intelektuālā īpašuma (IĪ) tiesību aizsardzībā un īstenošanā, sniedzot bezmaksas informāciju un pakalpojumus, konfidenciālas konsultācijas veidā jautājumos par intelektuālo īpašumu un līdzīgos jautājumos, kā arī nodrošinot apmācību, materiālus un tiešsaistes resursus.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Pamatprogrammas koncepcijai un izveidam jāapmierina vajadzība radīt atbalstīto darbību kritisko masu visā Savienībā un
  sadarbībā ar citiem pasaules reģioniem
  saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Pamatprogrammas īstenošanai ir jātuvina
  šis mērķis
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Pamatprogrammas koncepcijai un izveidam jāapmierina vajadzība radīt atbalstīto darbību kritisko masu visā Savienībā un
  sadarbībā ar citiem pasaules reģioniem
  saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Pamatprogrammas īstenošanai ir jātuvina
  šis mērķis
  .

| (6) | Pamatprogrammas koncepcijai un izveidam jāapmierina vajadzība radīt atbalstīto darbību kritisko masu visā Savienībā un
  izmantot starptautisko sadarbību, vienlaikus veicinot visu dalībvalstu līdzdalību Programmā,
  saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem
  un Parīzes nolīgumu
  . Pamatprogrammas īstenošanai ir jātuvina
  šā mērķa sasniegšana
  . |
| --- | --- |

(6)

Pamatprogrammas koncepcijai un izveidam jāapmierina vajadzība radīt atbalstīto darbību kritisko masu visā Savienībā un
  izmantot starptautisko sadarbību, vienlaikus veicinot visu dalībvalstu līdzdalību Programmā,
  saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem
  un Parīzes nolīgumu
  . Pamatprogrammas īstenošanai ir jātuvina
  šā mērķa sasniegšana
  .

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Pamatprogrammas atbalstītajiem pasākumiem jāpalīdz sasniegt Savienības mērķus un
  prioritātes
  , uzraudzīt un vērtēt panākumus mērķu un
  prioritāšu
  sasniegšanā un
  revidēt
  prioritātes vai izstrādāt jaunas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Pamatprogrammas atbalstītajiem pasākumiem jāpalīdz sasniegt Savienības mērķus un
  prioritātes
  , uzraudzīt un vērtēt panākumus mērķu un
  prioritāšu
  sasniegšanā un
  revidēt
  prioritātes vai izstrādāt jaunas.

| (7) | Pamatprogrammas atbalstītajiem pasākumiem jāpalīdz sasniegt Savienības
  un pamatprogrammas
  mērķus
  , prioritātes
  un
  saistību izpildi
  , uzraudzīt un vērtēt panākumus mērķu
  , prioritāšu
  un
  saistību izpildes
  sasniegšanā un
  pārskatīt
  prioritātes vai izstrādāt jaunas. |
| --- | --- |

(7)

Pamatprogrammas atbalstītajiem pasākumiem jāpalīdz sasniegt Savienības
  un pamatprogrammas
  mērķus
  , prioritātes
  un
  saistību izpildi
  , uzraudzīt un vērtēt panākumus mērķu
  , prioritāšu
  un
  saistību izpildes
  sasniegšanā un
  pārskatīt
  prioritātes vai izstrādāt jaunas.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7 a) | Programma būtu jāsaskaņo ar jau esošajiem Eiropas pētniecības un inovācijas ceļvežiem un stratēģijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7 a)

Programma būtu jāsaskaņo ar jau esošajiem Eiropas pētniecības un inovācijas ceļvežiem un stratēģijām.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Pamatprogrammai jāsaglabā līdzsvars starp augšupējo (pētnieku un novatoru noteikto) un lejupējo (stratēģiski izvirzīto prioritāšu noteikto) finansēšanu atbilstoši iesaistītajām pētniecības un inovācijas kopām, veicamo darbību
  veidiem
  un
  mērķi
  un
  vēlamo ietekmi
  . Šo faktoru kopumam jānosaka attiecīgajās pamatprogrammas daļās izvēlētā pieeja, bet tās visas veicina pamatprogrammas vispārējo un specifisko mērķu sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Pamatprogrammai jāsaglabā līdzsvars starp augšupējo (pētnieku un novatoru noteikto) un lejupējo (stratēģiski izvirzīto prioritāšu noteikto) finansēšanu atbilstoši iesaistītajām pētniecības un inovācijas kopām, veicamo darbību
  veidiem
  un
  mērķi
  un
  vēlamo ietekmi
  . Šo faktoru kopumam jānosaka attiecīgajās pamatprogrammas daļās izvēlētā pieeja, bet tās visas veicina pamatprogrammas vispārējo un specifisko mērķu sasniegšanu.

| (8) | Pamatprogrammai jāsaglabā līdzsvars starp augšupējo (pētnieku un novatoru noteikto) un lejupējo (stratēģiski izvirzīto prioritāšu noteikto) finansēšanu atbilstoši iesaistītajām pētniecības un inovācijas kopām
  visā Savienībā, atbilstīgi attiecīgās darbības sekmīgas īstenošanas rādītājiem katrā intervences jomā
  , veicamo darbību
  veidam
  un
  mērķim, subsidiaritātes principam
  un
  vēlamajai ietekmei
  . Šo faktoru kopumam jānosaka attiecīgajās pamatprogrammas daļās izvēlētā pieeja, bet tās visas veicina pamatprogrammas vispārējo un specifisko mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(8)

Pamatprogrammai jāsaglabā līdzsvars starp augšupējo (pētnieku un novatoru noteikto) un lejupējo (stratēģiski izvirzīto prioritāšu noteikto) finansēšanu atbilstoši iesaistītajām pētniecības un inovācijas kopām
  visā Savienībā, atbilstīgi attiecīgās darbības sekmīgas īstenošanas rādītājiem katrā intervences jomā
  , veicamo darbību
  veidam
  un
  mērķim, subsidiaritātes principam
  un
  vēlamajai ietekmei
  . Šo faktoru kopumam jānosaka attiecīgajās pamatprogrammas daļās izvēlētā pieeja, bet tās visas veicina pamatprogrammas vispārējo un specifisko mērķu sasniegšanu.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8 a) | Daudzām pētniecības un inovācijas darbībām būtu jāpiemēro princips “ātrais ceļš uz pētniecību un inovāciju”, atbilstoši kuram laikam līdz dotācijas piešķiršanai nebūtu jāpārsniedz sešus mēnešus. Tam būtu jānodrošina maziem sadarbības konsorcijiem ātrāku augšupēju piekļuvi līdzekļiem darbībām, kas sniedzas no fundamentālajiem pētījumiem līdz laišanai tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8 a)

Daudzām pētniecības un inovācijas darbībām būtu jāpiemēro princips “ātrais ceļš uz pētniecību un inovāciju”, atbilstoši kuram laikam līdz dotācijas piešķiršanai nebūtu jāpārsniedz sešus mēnešus. Tam būtu jānodrošina maziem sadarbības konsorcijiem ātrāku augšupēju piekļuvi līdzekļiem darbībām, kas sniedzas no fundamentālajiem pētījumiem līdz laišanai tirgū.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

8.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8 b) | Programmā būtu jāatbalsta pētniecība un inovācija visās stadijās, jo īpaši kopdarbības projektu ietvaros. Fundamentālie pētījumi ir būtisks resurss un svarīgs nosacījums, lai palielinātu Savienības spēju piesaistīt labākos zinātniekus un tādējādi kļūtu par pasaules mēroga izcilības centru. Būtu jānodrošina līdzsvars starp fundamentālajiem un lietišķajiem pētījumiem. Tas kopā ar inovāciju atbalstīs Savienības ekonomikas konkurētspēju, izaugsmi un nodarbinātību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8 b)

Programmā būtu jāatbalsta pētniecība un inovācija visās stadijās, jo īpaši kopdarbības projektu ietvaros. Fundamentālie pētījumi ir būtisks resurss un svarīgs nosacījums, lai palielinātu Savienības spēju piesaistīt labākos zinātniekus un tādējādi kļūtu par pasaules mēroga izcilības centru. Būtu jānodrošina līdzsvars starp fundamentālajiem un lietišķajiem pētījumiem. Tas kopā ar inovāciju atbalstīs Savienības ekonomikas konkurētspēju, izaugsmi un nodarbinātību.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

8.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8 c) | Lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietekmi, īpaša uzmanība būtu jāpievērš daudzdisciplinārām, starpdisciplinārām un transdisciplinārām pieejām, kas ir nepieciešamie elementi, lai nodrošinātu vērā ņemamu zinātnes attīstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8 c)

Lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietekmi, īpaša uzmanība būtu jāpievērš daudzdisciplinārām, starpdisciplinārām un transdisciplinārām pieejām, kas ir nepieciešamie elementi, lai nodrošinātu vērā ņemamu zinātnes attīstību.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

8.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8 d) | Jāveicina sadarbība ar sabiedrību, izmantojot atbildīgu pētniecību un inovāciju kā transversālu elementu, lai veidotu efektīvu zinātnes un sabiedrības sadarbību. Tādējādi dažādiem sabiedrības dalībniekiem (pētniekiem, iedzīvotājiem, politikas veidotājiem, uzņēmumiem, nevalstiskā sektora organizācijām un citiem) tiktu nodrošināta iespēja sadarboties visā pētniecības un inovācijas procesā, lai procesu un tā rezultātus labāk saskaņotu ar Eiropas sabiedrības vērtībām, vajadzībām un to, kas tiek sagaidīts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8 d)

Jāveicina sadarbība ar sabiedrību, izmantojot atbildīgu pētniecību un inovāciju kā transversālu elementu, lai veidotu efektīvu zinātnes un sabiedrības sadarbību. Tādējādi dažādiem sabiedrības dalībniekiem (pētniekiem, iedzīvotājiem, politikas veidotājiem, uzņēmumiem, nevalstiskā sektora organizācijām un citiem) tiktu nodrošināta iespēja sadarboties visā pētniecības un inovācijas procesā, lai procesu un tā rezultātus labāk saskaņotu ar Eiropas sabiedrības vērtībām, vajadzībām un to, kas tiek sagaidīts.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Pīlāram
  “Atvērta
  zinātne” atbilstošie pētniecības pasākumi jānosaka atbilstoši zinātnes vajadzībām un iespējām. Pētniecības programma jāizstrādā ciešā sadarbībā ar zinātniekiem. Pētījumi jāfinansē uz izcilības pamata. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Pīlāram
  “Atvērta
  zinātne” atbilstošie pētniecības pasākumi jānosaka atbilstoši zinātnes vajadzībām un iespējām. Pētniecības programma jāizstrādā ciešā sadarbībā ar zinātniekiem. Pētījumi jāfinansē uz izcilības pamata.

| (9) | Pīlāram
  “Izcila un atvērta
  zinātne” atbilstošie pētniecības pasākumi jānosaka atbilstoši zinātnes vajadzībām un iespējām. Pētniecības programma jāizstrādā ciešā sadarbībā ar zinātniekiem
  un tajā būtu jāiekļauj uzsvars uz jaunu pētniecības un inovācijas talantu, gados jaunu pētnieku piesaistīšanu, vienlaikus stiprinot Eiropas pētniecības telpu un novēršot intelektuālā darbaspēka emigrāciju
  . Pētījumi jāfinansē uz izcilības pamata. |
| --- | --- |

(9)

Pīlāram
  “Izcila un atvērta
  zinātne” atbilstošie pētniecības pasākumi jānosaka atbilstoši zinātnes vajadzībām un iespējām. Pētniecības programma jāizstrādā ciešā sadarbībā ar zinātniekiem
  un tajā būtu jāiekļauj uzsvars uz jaunu pētniecības un inovācijas talantu, gados jaunu pētnieku piesaistīšanu, vienlaikus stiprinot Eiropas pētniecības telpu un novēršot intelektuālā darbaspēka emigrāciju
  . Pētījumi jāfinansē uz izcilības pamata.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Pīlārs “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” veidojams no pētniecības un inovācijas pasākumu kopumiem ar mērķi maksimalizēt integrāciju visās darba sfērās, vienlaikus nodrošinot augstu un ilgtspējīgu ietekmi attiecībā pret tērējamiem resursiem.
  Tā
  veicinās kopdarbību starp disciplīnām, nozarēm, politikas jomām un pāri robežām, cenšoties sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus un
  panākt
  Savienības
  nozaru konkurētspēju tajos
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Pīlārs “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” veidojams no pētniecības un inovācijas pasākumu kopumiem ar mērķi maksimalizēt integrāciju visās darba sfērās, vienlaikus nodrošinot augstu un ilgtspējīgu ietekmi attiecībā pret tērējamiem resursiem.
  Tā
  veicinās kopdarbību starp disciplīnām, nozarēm, politikas jomām un pāri robežām, cenšoties sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus un
  panākt
  Savienības
  nozaru konkurētspēju tajos
  .

| (10) | Pīlārs “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja” veidojams no pētniecības un inovācijas pasākumu kopumiem ar mērķi maksimalizēt integrāciju visās darba sfērās, vienlaikus nodrošinot
  Savienībai
  augstu un ilgtspējīgu ietekmi attiecībā pret tērējamiem resursiem.
  Tas
  veicinās kopdarbību starp disciplīnām, nozarēm, politikas jomām un pāri robežām, cenšoties sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus un
  Savienības saistību izpildi, kas noteiktas Parīzes nolīgumā, un vajadzības gadījumā sabiedrības problēmu risināšanu, kā arī
  Savienības
  konkurētspēju. Šā pīlāra darbībās vajadzētu ietvert visu pētniecības un inovācijas darbību spektru, tostarp pētniecību un attīstību, izmēģinājumus, demonstrējumus un atbalstu publiskajam iepirkumam, pirmsnormatīvo izpēti un standartu noteikšanu, kā arī inovāciju ieviešanu tirgū, lai nodrošinātu, ka Eiropa stratēģiski noteiktās prioritārās jomās arī turpmāk ir pētniecības līderpozīcijās. |
| --- | --- |

(10)

Pīlārs “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja” veidojams no pētniecības un inovācijas pasākumu kopumiem ar mērķi maksimalizēt integrāciju visās darba sfērās, vienlaikus nodrošinot
  Savienībai
  augstu un ilgtspējīgu ietekmi attiecībā pret tērējamiem resursiem.
  Tas
  veicinās kopdarbību starp disciplīnām, nozarēm, politikas jomām un pāri robežām, cenšoties sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus un
  Savienības saistību izpildi, kas noteiktas Parīzes nolīgumā, un vajadzības gadījumā sabiedrības problēmu risināšanu, kā arī
  Savienības
  konkurētspēju. Šā pīlāra darbībās vajadzētu ietvert visu pētniecības un inovācijas darbību spektru, tostarp pētniecību un attīstību, izmēģinājumus, demonstrējumus un atbalstu publiskajam iepirkumam, pirmsnormatīvo izpēti un standartu noteikšanu, kā arī inovāciju ieviešanu tirgū, lai nodrošinātu, ka Eiropa stratēģiski noteiktās prioritārās jomās arī turpmāk ir pētniecības līderpozīcijās.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Rūpniecības pilnīga
  iesaistīšanās
  pamatprogrammā
  visos līmeņos no individuāla uzņēmēja un maza vai vidēja uzņēmuma līdz lielam uzņēmumam
  lai
  ir
  viens no galvenajiem ceļiem
  ,
  pa kuriem nonākt pie pamatprogrammas mērķiem, konkrēti –
  ilgtspējīgas nodarbinātības un izaugsmes
  . Rūpniecībai jāveicina perspektīvas un prioritātes, ko nosaka stratēģiskās plānošanas process, kuram jāatbalsta darba programmu izstrāde. Rūpniecības iesaistei jāpanāk, ka tās dalība visos līmeņos atbalstītās darbībās ir vismaz līdzvērtīga darbībām iepriekšējā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta
  un
  Regulu (ES) Nr. 1291/2013

   (13)

  (“Apvārsnis 2020”)
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Rūpniecības pilnīga
  iesaistīšanās
  pamatprogrammā
  visos līmeņos no individuāla uzņēmēja un maza vai vidēja uzņēmuma līdz lielam uzņēmumam
  lai
  ir
  viens no galvenajiem ceļiem
  ,
  pa kuriem nonākt pie pamatprogrammas mērķiem, konkrēti –
  ilgtspējīgas nodarbinātības un izaugsmes
  . Rūpniecībai jāveicina perspektīvas un prioritātes, ko nosaka stratēģiskās plānošanas process, kuram jāatbalsta darba programmu izstrāde. Rūpniecības iesaistei jāpanāk, ka tās dalība visos līmeņos atbalstītās darbībās ir vismaz līdzvērtīga darbībām iepriekšējā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta
  un
  Regulu (ES) Nr. 1291/2013

   (13)

  (“Apvārsnis 2020”)
  .

| (11) | Pilnīga un savlaicīga rūpniecības
  iesaistīšanās pamatprogrammā visos līmeņos no individuāla uzņēmēja un maza un vidēja uzņēmuma līdz lielam uzņēmumam ir
  jāturpina
  ,
  jo īpaši
  ilgtspējīgas nodarbinātības un izaugsmes
  veicināšanai Eiropā
  ,
  stiprinot privātā un publiskā sektora sadarbību un palielinot privātā sektora ieguldījumus pētniecībā
  un
  inovācijā
  . |
| --- | --- |

(11)

Pilnīga un savlaicīga rūpniecības
  iesaistīšanās pamatprogrammā visos līmeņos no individuāla uzņēmēja un maza un vidēja uzņēmuma līdz lielam uzņēmumam ir
  jāturpina
  ,
  jo īpaši
  ilgtspējīgas nodarbinātības un izaugsmes
  veicināšanai Eiropā
  ,
  stiprinot privātā un publiskā sektora sadarbību un palielinot privātā sektora ieguldījumus pētniecībā
  un
  inovācijā
  .

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11 a) | Apspriedēm ar daudzām ieinteresētajām personām, tostarp pilsonisko sabiedrību un nozari, būtu jāsniedz ieguldījums perspektīvu un prioritāšu īstenošanā, kas noteiktas stratēģiskās plānošanas procesā. Tā rezultātā vajadzētu izveidot periodiskus stratēģiskos pētniecības un inovācijas plānus, ko pieņem ar deleģētajiem aktiem. Šie stratēģiskie plāni būtu attiecīgi jāīsteno, izstrādājot darba programmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11 a)

Apspriedēm ar daudzām ieinteresētajām personām, tostarp pilsonisko sabiedrību un nozari, būtu jāsniedz ieguldījums perspektīvu un prioritāšu īstenošanā, kas noteiktas stratēģiskās plānošanas procesā. Tā rezultātā vajadzētu izveidot periodiskus stratēģiskos pētniecības un inovācijas plānus, ko pieņem ar deleģētajiem aktiem. Šie stratēģiskie plāni būtu attiecīgi jāīsteno, izstrādājot darba programmas.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Ir svarīgi atbalstīt rūpniecību, lai turpmāk tā būtu vai kļūtu par pasaules līderi inovācijā, digitalizācijā un dekarbonizācijā, galvenokārt ar ieguldījumiem svarīgās pamattehnoloģijās, kas būs pamats nākotnes uzņēmējdarbībai. Pamatprogrammas
  darbības jāizmanto
  , lai samērīgi, bez dublēšanās un neizspiežot privāto finansējumu, izlabotu tirgus nepilnības un neoptimālus ieguldījumu apstākļus, un tām jārada skaidra Eiropas pievienotā vērtība. Tas nodrošinās programmas darbību un ES valsts atbalsta noteikumu
  konsekventu izpildi
  ,
  nepieļaujot iekšējā tirgus konkurences kropļojumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Ir svarīgi atbalstīt rūpniecību, lai turpmāk tā būtu vai kļūtu par pasaules līderi inovācijā, digitalizācijā un dekarbonizācijā, galvenokārt ar ieguldījumiem svarīgās pamattehnoloģijās, kas būs pamats nākotnes uzņēmējdarbībai. Pamatprogrammas
  darbības jāizmanto
  , lai samērīgi, bez dublēšanās un neizspiežot privāto finansējumu, izlabotu tirgus nepilnības un neoptimālus ieguldījumu apstākļus, un tām jārada skaidra Eiropas pievienotā vērtība. Tas nodrošinās programmas darbību un ES valsts atbalsta noteikumu
  konsekventu izpildi
  ,
  nepieļaujot iekšējā tirgus konkurences kropļojumus
  .

| (12) | Ir svarīgi atbalstīt
  Savienības
  rūpniecību, lai turpmāk tā būtu vai kļūtu par pasaules līderi inovācijā, digitalizācijā un dekarbonizācijā, galvenokārt ar ieguldījumiem svarīgās pamattehnoloģijās, kas būs pamats nākotnes uzņēmējdarbībai.
  Svarīgām pamattehnoloģijām (KET) ir noteikta centrālā loma II pīlārā “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja”, un tās būtu vēl vairāk jāsavieno ar nākotnes un jauno tehnoloģiju (NJT) pamatiniciatīvām, lai pētniecības projektus varētu attiecināt uz visu inovācijas ķēdi.
  Pamatprogrammas
  darbībām būtu jāatspoguļo Savienības Rūpniecības politikas stratēģija
  , lai
  tādējādi
  samērīgi
  un pārredzami
  , bez dublēšanās un neizspiežot privāto finansējumu, izlabotu tirgus nepilnības un neoptimālus ieguldījumu apstākļus
  un veicinātu ieguldījumus
  , un tām jārada skaidra Eiropas pievienotā vērtība
  un publiskā peļņa no kapitāla ieguldījuma
  . Tas nodrošinās Programmas darbību un ES valsts atbalsta noteikumu
  pētniecībai, attīstībai un inovācijai savstarpēju atbilstību
  ,
  un šie noteikumi būtu jāpārskata, lai veicinātu inovāciju
  . |
| --- | --- |

(12)

Ir svarīgi atbalstīt
  Savienības
  rūpniecību, lai turpmāk tā būtu vai kļūtu par pasaules līderi inovācijā, digitalizācijā un dekarbonizācijā, galvenokārt ar ieguldījumiem svarīgās pamattehnoloģijās, kas būs pamats nākotnes uzņēmējdarbībai.
  Svarīgām pamattehnoloģijām (KET) ir noteikta centrālā loma II pīlārā “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja”, un tās būtu vēl vairāk jāsavieno ar nākotnes un jauno tehnoloģiju (NJT) pamatiniciatīvām, lai pētniecības projektus varētu attiecināt uz visu inovācijas ķēdi.
  Pamatprogrammas
  darbībām būtu jāatspoguļo Savienības Rūpniecības politikas stratēģija
  , lai
  tādējādi
  samērīgi
  un pārredzami
  , bez dublēšanās un neizspiežot privāto finansējumu, izlabotu tirgus nepilnības un neoptimālus ieguldījumu apstākļus
  un veicinātu ieguldījumus
  , un tām jārada skaidra Eiropas pievienotā vērtība
  un publiskā peļņa no kapitāla ieguldījuma
  . Tas nodrošinās Programmas darbību un ES valsts atbalsta noteikumu
  pētniecībai, attīstībai un inovācijai savstarpēju atbilstību
  ,
  un šie noteikumi būtu jāpārskata, lai veicinātu inovāciju
  .

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12 a) | Nozīmīgs inovācijas un izaugsmes avots Eiropā ir MVU. Tādēļ pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” ir nepieciešama plaša MVU līdzdalība, kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK. Attīstot tālāk pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” labākās prakses, pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” ir jāturpina veicināt MVU integrētu līdzdalību pamatprogrammā. Būtu jāparedz atbilstoši pasākumi un budžeta noteikumi, tostarp tāda instrumenta īstenošana, kurā vienīgie saņēmēji būtu MVU, kas būtu pilnībā augšupējs un uz kuru attiecas pakāpeniska inovācija, un šim nolūkam būtu jāparedz īpaši atklāti uzaicinājumi dažādos inovācijas cikla posmos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12 a)

Nozīmīgs inovācijas un izaugsmes avots Eiropā ir MVU. Tādēļ pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” ir nepieciešama plaša MVU līdzdalība, kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK. Attīstot tālāk pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” labākās prakses, pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” ir jāturpina veicināt MVU integrētu līdzdalību pamatprogrammā. Būtu jāparedz atbilstoši pasākumi un budžeta noteikumi, tostarp tāda instrumenta īstenošana, kurā vienīgie saņēmēji būtu MVU, kas būtu pilnībā augšupējs un uz kuru attiecas pakāpeniska inovācija, un šim nolūkam būtu jāparedz īpaši atklāti uzaicinājumi dažādos inovācijas cikla posmos.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Pētniecība un inovācija pamatprogrammai jāatbalsta integrēti, ievērojot visus saskarīgos Pasaules tirdzniecības organizācijas noteikumus. Pētniecības jēdziens, kas aptver arī eksperimentālu izstrādi, jāizprot saskaņā ar ESAO izstrādāto Fraskati [Frascati] rokasgrāmatu, turpretim inovācijas jēdziens jāizprot saskaņā ar ESAO un Eurostat izstrādāto Oslo rokasgrāmatu, ievērojot plašu pieeju, kas aptver sociālo inovāciju
  . Tehnoloģiskās izpētes
  ,
  produktu izstrādes
  un
  demonstrēšanas pasākumos arī turpmāk, tāpat kā iepriekšējā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”,
  jāņem vērā ESAO
  definīcijas, kas attiecas uz
  tehnoloģiskās gatavības
  pakāpēm
  (
  TRL
  )
  , un darbības veidu
  definīcijas
  uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Principā dotācijas darbībām nav piešķiramas, ja pasākumi pārsniedz TRL 8.
  Konkrēta konkursa darba programma pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” var pieļaut dotācijas produktu plaša mēroga validēšanai un replicēšanai tirgum. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Pētniecība un inovācija pamatprogrammai jāatbalsta integrēti, ievērojot visus saskarīgos Pasaules tirdzniecības organizācijas noteikumus. Pētniecības jēdziens, kas aptver arī eksperimentālu izstrādi, jāizprot saskaņā ar ESAO izstrādāto Fraskati [Frascati] rokasgrāmatu, turpretim inovācijas jēdziens jāizprot saskaņā ar ESAO un Eurostat izstrādāto Oslo rokasgrāmatu, ievērojot plašu pieeju, kas aptver sociālo inovāciju
  . Tehnoloģiskās izpētes
  ,
  produktu izstrādes
  un
  demonstrēšanas pasākumos arī turpmāk, tāpat kā iepriekšējā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”,
  jāņem vērā ESAO
  definīcijas, kas attiecas uz
  tehnoloģiskās gatavības
  pakāpēm
  (
  TRL
  )
  , un darbības veidu
  definīcijas
  uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Principā dotācijas darbībām nav piešķiramas, ja pasākumi pārsniedz TRL 8.
  Konkrēta konkursa darba programma pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” var pieļaut dotācijas produktu plaša mēroga validēšanai un replicēšanai tirgum.

| (13) | Pētniecība un inovācija pamatprogrammai jāatbalsta integrēti, ievērojot visus saskarīgos Pasaules tirdzniecības organizācijas noteikumus. Pētniecības jēdziens, kas aptver arī eksperimentālu izstrādi, jāizprot saskaņā ar ESAO izstrādāto Fraskati [Frascati] rokasgrāmatu, turpretim inovācijas jēdziens jāizprot saskaņā ar ESAO un Eurostat izstrādāto Oslo rokasgrāmatu, ievērojot plašu pieeju, kas aptver sociālo inovāciju,
  izstrādi
  un
  jaunradi. Būtu
  jāņem vērā ESAO tehnoloģiskās gatavības
  līmeņa
  (
  TGL
  ) definīcijas
  , kā tas tika darīts arī iepriekšējā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”
  . Konkrēta konkursa darba programma pīlārā “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja” var pieļaut dotācijas produktu plaša mēroga validēšanai un replicēšanai tirgum. |
| --- | --- |

(13)

Pētniecība un inovācija pamatprogrammai jāatbalsta integrēti, ievērojot visus saskarīgos Pasaules tirdzniecības organizācijas noteikumus. Pētniecības jēdziens, kas aptver arī eksperimentālu izstrādi, jāizprot saskaņā ar ESAO izstrādāto Fraskati [Frascati] rokasgrāmatu, turpretim inovācijas jēdziens jāizprot saskaņā ar ESAO un Eurostat izstrādāto Oslo rokasgrāmatu, ievērojot plašu pieeju, kas aptver sociālo inovāciju,
  izstrādi
  un
  jaunradi. Būtu
  jāņem vērā ESAO tehnoloģiskās gatavības
  līmeņa
  (
  TGL
  ) definīcijas
  , kā tas tika darīts arī iepriekšējā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”
  . Konkrēta konkursa darba programma pīlārā “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja” var pieļaut dotācijas produktu plaša mēroga validēšanai un replicēšanai tirgum.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Komisijas paziņojumā par “Apvāršņa 2020” starpposma novērtējumu (COM(2018)0002), balstoties uz iepriekšējā pamatprogrammā gūto pieredzi un ES iestāžu un ieinteresēto personu devumu, ir dota virkne ieteikumu par šo pamatprogrammu, ieskaitot dalības un izplatīšanas noteikumus. Ieteikumu vidū: ieguldīt drosmīgāk, lai sasniegtu kritisko masu un maksimalizētu ietekmi; atbalstīt revolucionāru inovāciju,
  noteikt prioritātes
  Savienības ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā augstas pievienotās vērtības jomās, izmantojot galvenokārt orientēšanos uz uzdevumu, pilsoņu iesaisti un plašu saziņu; racionalizēt Savienības finansējuma daudzveidību, cita starpā vienkāršojot partnerības iniciatīvas un līdzfinansēšanas shēmas; attīstīt vairāk konkrētas sinerģijas starp dažādiem Savienības finansēšanas instrumentiem, galvenokārt nolūkā palīdzēt visā Savienībā atraisīt nepietiekami izmantoto pētniecības un inovācijas potenciālu; stiprināt starptautisko sadarbību un pastiprināt atvērtību trešo valstu dalībai; turpināt vienkāršošanu, balstoties uz “Apvāršņa 2020” īstenošanas pieredzi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Komisijas paziņojumā par “Apvāršņa 2020” starpposma novērtējumu (COM(2018)0002), balstoties uz iepriekšējā pamatprogrammā gūto pieredzi un ES iestāžu un ieinteresēto personu devumu, ir dota virkne ieteikumu par šo pamatprogrammu, ieskaitot dalības un izplatīšanas noteikumus. Ieteikumu vidū: ieguldīt drosmīgāk, lai sasniegtu kritisko masu un maksimalizētu ietekmi; atbalstīt revolucionāru inovāciju,
  noteikt prioritātes
  Savienības ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā augstas pievienotās vērtības jomās, izmantojot galvenokārt orientēšanos uz uzdevumu, pilsoņu iesaisti un plašu saziņu; racionalizēt Savienības finansējuma daudzveidību, cita starpā vienkāršojot partnerības iniciatīvas un līdzfinansēšanas shēmas; attīstīt vairāk konkrētas sinerģijas starp dažādiem Savienības finansēšanas instrumentiem, galvenokārt nolūkā palīdzēt visā Savienībā atraisīt nepietiekami izmantoto pētniecības un inovācijas potenciālu; stiprināt starptautisko sadarbību un pastiprināt atvērtību trešo valstu dalībai; turpināt vienkāršošanu, balstoties uz “Apvāršņa 2020” īstenošanas pieredzi.

| (14) | Komisijas paziņojumā par “Apvārsnis 2020” starpposma novērtējumu (COM(2018)0002)
  un Eiropas Parlamenta ziņojumā par pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanas novērtējumu, ņemot vērā tās starpposma novērtējumu un priekšlikumu 9. pamatprogrammai (2016/2147(INI))
  , balstoties uz iepriekšējā pamatprogrammā gūto pieredzi un ES iestāžu un ieinteresēto personu devumu, ir dota virkne ieteikumu par šo pamatprogrammu, ieskaitot dalības un izplatīšanas noteikumus. Ieteikumu vidū: ieguldīt drosmīgāk, lai sasniegtu kritisko masu un maksimalizētu ietekmi; atbalstīt revolucionāru inovāciju,
  piešķirt prioritāti
  Savienības ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā augstas pievienotās vērtības jomās, izmantojot galvenokārt orientēšanos uz uzdevumu, pilsoņu
  pilnīgu, apzinātu un savlaicīgu
  iesaisti un plašu saziņu; racionalizēt Savienības finansējuma daudzveidību,
  lai pilnībā izmantotu visu dalībvalstu pētniecības un inovācijas potenciālu,
  cita starpā vienkāršojot partnerības iniciatīvas un līdzfinansēšanas shēmas; attīstīt vairāk konkrētas sinerģijas starp dažādiem Savienības finansēšanas instrumentiem, galvenokārt nolūkā palīdzēt visā Savienībā atraisīt nepietiekami izmantoto pētniecības un inovācijas potenciālu;
  labāk iesaistīt pētniecības infrastruktūras, ko finansē Savienība, jo īpaši no ERAF programmas projektos,
  stiprināt starptautisko sadarbību
  un
  un pastiprināt atvērtību trešo valstu dalībai
  , vienlaikus aizsargājot Savienības intereses un paplašinot visu dalībvalstu dalību programmā
  ; turpināt vienkāršošanu, balstoties uz “Apvāršņa 2020” īstenošanas pieredzi. |
| --- | --- |

(14)

Komisijas paziņojumā par “Apvārsnis 2020” starpposma novērtējumu (COM(2018)0002)
  un Eiropas Parlamenta ziņojumā par pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanas novērtējumu, ņemot vērā tās starpposma novērtējumu un priekšlikumu 9. pamatprogrammai (2016/2147(INI))
  , balstoties uz iepriekšējā pamatprogrammā gūto pieredzi un ES iestāžu un ieinteresēto personu devumu, ir dota virkne ieteikumu par šo pamatprogrammu, ieskaitot dalības un izplatīšanas noteikumus. Ieteikumu vidū: ieguldīt drosmīgāk, lai sasniegtu kritisko masu un maksimalizētu ietekmi; atbalstīt revolucionāru inovāciju,
  piešķirt prioritāti
  Savienības ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā augstas pievienotās vērtības jomās, izmantojot galvenokārt orientēšanos uz uzdevumu, pilsoņu
  pilnīgu, apzinātu un savlaicīgu
  iesaisti un plašu saziņu; racionalizēt Savienības finansējuma daudzveidību,
  lai pilnībā izmantotu visu dalībvalstu pētniecības un inovācijas potenciālu,
  cita starpā vienkāršojot partnerības iniciatīvas un līdzfinansēšanas shēmas; attīstīt vairāk konkrētas sinerģijas starp dažādiem Savienības finansēšanas instrumentiem, galvenokārt nolūkā palīdzēt visā Savienībā atraisīt nepietiekami izmantoto pētniecības un inovācijas potenciālu;
  labāk iesaistīt pētniecības infrastruktūras, ko finansē Savienība, jo īpaši no ERAF programmas projektos,
  stiprināt starptautisko sadarbību
  un
  un pastiprināt atvērtību trešo valstu dalībai
  , vienlaikus aizsargājot Savienības intereses un paplašinot visu dalībvalstu dalību programmā
  ; turpināt vienkāršošanu, balstoties uz “Apvāršņa 2020” īstenošanas pieredzi.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Pamatprogrammai
  jāmeklē sinerģija ar citām Savienības programmām, sākot ar to izveidi un stratēģisko plānošanu un beidzot ar projektu atlasi, vadību, saziņu, rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, uzraudzību, revīziju un pārvaldību. Lai izvairītos no pārklāšanās un dublēšanās un stiprinātu Savienības finansējuma doto atbalsta plakni,
  var notikt līdzekļu pārvietošana no citām Savienības programmām
  uz
  “Eiropas apvārsni”. Tādos gadījumos
  jāievēro
  “Eiropas apvāršņa” noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Pamatprogrammai
  jāmeklē sinerģija ar citām Savienības programmām, sākot ar to izveidi un stratēģisko plānošanu un beidzot ar projektu atlasi, vadību, saziņu, rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, uzraudzību, revīziju un pārvaldību. Lai izvairītos no pārklāšanās un dublēšanās un stiprinātu Savienības finansējuma doto atbalsta plakni,
  var notikt līdzekļu pārvietošana no citām Savienības programmām
  uz
  “Eiropas apvārsni”. Tādos gadījumos
  jāievēro
  “Eiropas apvāršņa” noteikumi.

| (15) | Kohēzijas politikai arī turpmāk būtu jāveicina pētniecība un inovācija. Tāpēc īpaša uzmanība jāpievērš abu Savienības politikas virzienu savstarpējai koordinācijai un papildināmībai. Pamatprogrammai jācenšas saskaņot noteikumus un
  jāmeklē sinerģija ar citām Savienības programmām,
  kā minēts šīs regulas IV pielikumā,
  sākot ar to izveidi un stratēģisko plānošanu un beidzot ar projektu atlasi, vadību, saziņu, rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, uzraudzību, revīziju un pārvaldību. Lai izvairītos no pārklāšanās un dublēšanās un stiprinātu Savienības finansējuma doto atbalsta plakni,
  kā arī mazinātu administratīvo slogu pieteikumu iesniedzējiem un saņēmējiem, attiecībā
  uz
  visu veidu sinerģiju būtu
  jāievēro
  princips “viena darbība — viens noteikumu kopums”: |
| --- | --- |

(15)

Kohēzijas politikai arī turpmāk būtu jāveicina pētniecība un inovācija. Tāpēc īpaša uzmanība jāpievērš abu Savienības politikas virzienu savstarpējai koordinācijai un papildināmībai. Pamatprogrammai jācenšas saskaņot noteikumus un
  jāmeklē sinerģija ar citām Savienības programmām,
  kā minēts šīs regulas IV pielikumā,
  sākot ar to izveidi un stratēģisko plānošanu un beidzot ar projektu atlasi, vadību, saziņu, rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, uzraudzību, revīziju un pārvaldību. Lai izvairītos no pārklāšanās un dublēšanās un stiprinātu Savienības finansējuma doto atbalsta plakni,
  kā arī mazinātu administratīvo slogu pieteikumu iesniedzējiem un saņēmējiem, attiecībā
  uz
  visu veidu sinerģiju būtu
  jāievēro
  princips “viena darbība — viens noteikumu kopums”:

| | — | var notikt līdzekļu brīvprātīga pārvietošana no citām Savienības programmām, tostarp no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), uz “Apvārsnis Eiropa”. Tādos gadījumos jāievēro “Apvārsnis Eiropa” noteikumi, tomēr tie izmantojami tikai par labu attiecīgi dalībvalstīm vai vadošajām iestādēm, kuras nolemj pārnest līdzekļus; |
| --- | --- | --- |

—

var notikt līdzekļu brīvprātīga pārvietošana no citām Savienības programmām, tostarp no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), uz “Apvārsnis Eiropa”. Tādos gadījumos jāievēro “Apvārsnis Eiropa” noteikumi, tomēr tie izmantojami tikai par labu attiecīgi dalībvalstīm vai vadošajām iestādēm, kuras nolemj pārnest līdzekļus;

| | — | varētu arī paredzēt pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darbības un citu Savienības programmas līdzfinansējumu, vienlaikus nepārsniedzot darbības kopējās attiecināmās izmaksas. Šādos gadījumos būtu jāpiemēro tikai programmas “Apvārsnis Eiropa” noteikumi un būtu jāizvairās no divkāršām revīzijām; |
| --- | --- | --- |

—

varētu arī paredzēt pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darbības un citu Savienības programmas līdzfinansējumu, vienlaikus nepārsniedzot darbības kopējās attiecināmās izmaksas. Šādos gadījumos būtu jāpiemēro tikai programmas “Apvārsnis Eiropa” noteikumi un būtu jāizvairās no divkāršām revīzijām;

| | — | “izcilības zīmogi” būtu jāpiešķir visiem priekšlikumiem, kuri atbilst programmā “Apvārsnis Eiropa” noteiktajam izcilības kritērijam, bet kurus nevar finansēt ierobežotā budžeta dēļ. Šādos gadījumos būtu jāpiemēro tā fonda noteikumi, no kura piešķir atbalstu, izņēmums ir valsts atbalsta noteikumi. |
| --- | --- | --- |

—

“izcilības zīmogi” būtu jāpiešķir visiem priekšlikumiem, kuri atbilst programmā “Apvārsnis Eiropa” noteiktajam izcilības kritērijam, bet kurus nevar finansēt ierobežotā budžeta dēļ. Šādos gadījumos būtu jāpiemēro tā fonda noteikumi, no kura piešķir atbalstu, izņēmums ir valsts atbalsta noteikumi.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Lai panāktu maksimālu Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā, pamatprogramma
  stāsies
  Eiropas partnerībās ar privātā un/vai publiskā sektora subjektiem. Tās aptver
  rūpniecību, pētniecības organizācijas
  ,
  struktūras
  ,
  kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā
  ,
  reģionālā
  ,
  valstiskā vai starptautiskā līmenī
  ,
  kā arī
  pilsoniskās sabiedrības organizācijas,
  piemēram, nodibinājumus
  , kas atbalsta un/vai īsteno pētniecību un inovāciju, ja vēlamo ietekmi efektīvāk var panākt partnerībā, nevis Savienība viena. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Lai panāktu maksimālu Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā, pamatprogramma
  stāsies
  Eiropas partnerībās ar privātā un/vai publiskā sektora subjektiem. Tās aptver
  rūpniecību, pētniecības organizācijas
  ,
  struktūras
  ,
  kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā
  ,
  reģionālā
  ,
  valstiskā vai starptautiskā līmenī
  ,
  kā arī
  pilsoniskās sabiedrības organizācijas,
  piemēram, nodibinājumus
  , kas atbalsta un/vai īsteno pētniecību un inovāciju, ja vēlamo ietekmi efektīvāk var panākt partnerībā, nevis Savienība viena.

| (16) | Lai panāktu maksimālu Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu
  un saistību izpildes
  sasniegšanā, pamatprogramma
  var piedalīties
  Eiropas partnerībās ar privātā un/vai publiskā sektora subjektiem
  , pamatojoties uz stratēģiskās plānošanas rezultātiem
  . Tās aptver
  publiskajos un privātajos pētījumos un inovācijā ieinteresētās personas
  ,
  kompetences centrus
  ,
  jaunuzņēmumu inkubatorus, zinātnes un tehnoloģiju parkus
  ,
  struktūras
  ,
  kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
  ,
  nodibinājumus un
  pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  un attiecīgā gadījumā reģionālās inovāciju ekosistēmas
  , kas atbalsta un/vai īsteno pētniecību un inovāciju, ja vēlamo ietekmi efektīvāk var panākt partnerībā, nevis Savienība viena. |
| --- | --- |

(16)

Lai panāktu maksimālu Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu
  un saistību izpildes
  sasniegšanā, pamatprogramma
  var piedalīties
  Eiropas partnerībās ar privātā un/vai publiskā sektora subjektiem
  , pamatojoties uz stratēģiskās plānošanas rezultātiem
  . Tās aptver
  publiskajos un privātajos pētījumos un inovācijā ieinteresētās personas
  ,
  kompetences centrus
  ,
  jaunuzņēmumu inkubatorus, zinātnes un tehnoloģiju parkus
  ,
  struktūras
  ,
  kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
  ,
  nodibinājumus un
  pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  un attiecīgā gadījumā reģionālās inovāciju ekosistēmas
  , kas atbalsta un/vai īsteno pētniecību un inovāciju, ja vēlamo ietekmi efektīvāk var panākt partnerībā, nevis Savienība viena.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Pamatprogrammai jāstiprina pasaules līmeņa sadarbība starp Eiropas partnerībām un partneriem no privātā un/vai publiskā sektora, arī – saliekot kopā pētniecības un inovācijas programmas un pārrobežu ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, nesot abpusēju labumu cilvēkam un uzņēmējdarbībai un nodrošināt
  ES
  interešu uzturēšanu
  stratēģiskos jautājumos

   (14). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Pamatprogrammai jāstiprina pasaules līmeņa sadarbība starp Eiropas partnerībām un partneriem no privātā un/vai publiskā sektora, arī – saliekot kopā pētniecības un inovācijas programmas un pārrobežu ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, nesot abpusēju labumu cilvēkam un uzņēmējdarbībai un nodrošināt
  ES
  interešu uzturēšanu
  stratēģiskos jautājumos

   (14).

| (17) | Pamatprogrammai jāstiprina pasaules līmeņa sadarbība starp Eiropas partnerībām un partneriem no privātā un/vai publiskā sektora, arī – saliekot kopā pētniecības un inovācijas programmas un pārrobežu ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, nesot abpusēju labumu cilvēkam un uzņēmējdarbībai un nodrošināt
  Savienības
  interešu uzturēšanu. |
| --- | --- |

(17)

Pamatprogrammai jāstiprina pasaules līmeņa sadarbība starp Eiropas partnerībām un partneriem no privātā un/vai publiskā sektora, arī – saliekot kopā pētniecības un inovācijas programmas un pārrobežu ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, nesot abpusēju labumu cilvēkam un uzņēmējdarbībai un nodrošināt
  Savienības
  interešu uzturēšanu.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17 a) | Ir pierādījies, ka NJT pamatiniciatīvas ir efektīvs un lietderīgs instruments, kas Savienības un tās dalībvalstu kopīgos un koordinētos centienos sniedz ieguvumus sabiedrībai, un arī turpmāk būtu jāatbalsta pašreizējās pamatiniciatīvas, kuras ir apliecinājušas savas priekšrocības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17 a)

Ir pierādījies, ka NJT pamatiniciatīvas ir efektīvs un lietderīgs instruments, kas Savienības un tās dalībvalstu kopīgos un koordinētos centienos sniedz ieguvumus sabiedrībai, un arī turpmāk būtu jāatbalsta pašreizējās pamatiniciatīvas, kuras ir apliecinājušas savas priekšrocības.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Kopīgajam pētniecības centram (JRC) jāturpina visā Savienības rīcībpolitikas ciklā to apgādāt ar neatkarīgām uz klientu orientētām zinātniskām liecībām un tehnisko atbalstu. JRC tiešās darbības jāīsteno elastīgi, efektīvi un pārredzami, ņemot vērā JRC lietotāju un Savienības politikas saskarīgās vajadzības un nodrošinot Savienības
  finansiālo
  interešu aizsardzību. JRC jāturpina ģenerēt papildu resursus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Kopīgajam pētniecības centram (JRC) jāturpina visā Savienības rīcībpolitikas ciklā to apgādāt ar neatkarīgām uz klientu orientētām zinātniskām liecībām un tehnisko atbalstu. JRC tiešās darbības jāīsteno elastīgi, efektīvi un pārredzami, ņemot vērā JRC lietotāju un Savienības politikas saskarīgās vajadzības un nodrošinot Savienības
  finansiālo
  interešu aizsardzību. JRC jāturpina ģenerēt papildu resursus.

| (18) | Kopīgajam pētniecības centram (JRC) jāturpina visā Savienības rīcībpolitikas ciklā to apgādāt ar neatkarīgām uz klientu orientētām zinātniskām liecībām un tehnisko atbalstu. JRC tiešās darbības jāīsteno elastīgi, efektīvi un pārredzami, ņemot vērā JRC lietotāju
  attiecīgās vajadzības, budžeta ierobežojumus
  un Savienības politikas saskarīgās vajadzības un nodrošinot Savienības
  finanšu
  interešu aizsardzību. JRC jāturpina ģenerēt papildu resursus. |
| --- | --- |

(18)

Kopīgajam pētniecības centram (JRC) jāturpina visā Savienības rīcībpolitikas ciklā to apgādāt ar neatkarīgām uz klientu orientētām zinātniskām liecībām un tehnisko atbalstu. JRC tiešās darbības jāīsteno elastīgi, efektīvi un pārredzami, ņemot vērā JRC lietotāju
  attiecīgās vajadzības, budžeta ierobežojumus
  un Savienības politikas saskarīgās vajadzības un nodrošinot Savienības
  finanšu
  interešu aizsardzību. JRC jāturpina ģenerēt papildu resursus.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Pīlārā
  “Atklāta inovācija”
  jānosaka virkne pasākumu uzņēmēju un uzņēmējdarbības vajadzību integrētai atbalstīšanai ar mērķi realizēt un paātrināt revolucionāru inovāciju straujas tirgus izaugsmes nolūkos. Tam jāpiesaista novatoriski uzņēmumi, kuri ir spējīgi izvērsties pasaules un Savienības mērogos, un, arī kopā ar privātiem ieguldītājiem, jāpiedāvā ātras, elastīgas dotācijas un līdzieguldījumi. Šie mērķi jātuvina, izveidojot Eiropas Inovācijas padomi (EIP). Šim pīlāram vispārīgi jāatbalsta arī Eiropas Inovācijas un tehnoloģiju institūts (EIT) un Eiropas inovācijas ekosistēmas, it īpaši – līdzfinansēšanas partnerībās ar valstu un reģionu inovācijas atbalstītājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Pīlārā
  “Atklāta inovācija”
  jānosaka virkne pasākumu uzņēmēju un uzņēmējdarbības vajadzību integrētai atbalstīšanai ar mērķi realizēt un paātrināt revolucionāru inovāciju straujas tirgus izaugsmes nolūkos. Tam jāpiesaista novatoriski uzņēmumi, kuri ir spējīgi izvērsties pasaules un Savienības mērogos, un, arī kopā ar privātiem ieguldītājiem, jāpiedāvā ātras, elastīgas dotācijas un līdzieguldījumi. Šie mērķi jātuvina, izveidojot Eiropas Inovācijas padomi (EIP). Šim pīlāram vispārīgi jāatbalsta arī Eiropas Inovācijas un tehnoloģiju institūts (EIT) un Eiropas inovācijas ekosistēmas, it īpaši – līdzfinansēšanas partnerībās ar valstu un reģionu inovācijas atbalstītājiem.

| (19) | Pīlārā
  “Inovatīva Eiropa”
  jānosaka virkne pasākumu uzņēmēju un
  pētniecības virzītas
  uzņēmējdarbības vajadzību integrētai atbalstīšanai ar mērķi realizēt un paātrināt revolucionāru inovāciju straujas tirgus izaugsmes nolūkos
  , kā arī veicināt Savienības tehnoloģiju autonomiju stratēģiskajās jomās
  . Tam jāpiesaista novatoriski uzņēmumi,
  tostarp MVU un jaunuzņēmumi,
  kuri ir spējīgi izvērsties pasaules un Savienības mērogos, un, arī kopā ar privātiem ieguldītājiem, jāpiedāvā ātras, elastīgas dotācijas un līdzieguldījumi. Šie mērķi jātuvina, izveidojot Eiropas Inovācijas padomi (EIP). Šim pīlāram vispārīgi jāatbalsta arī Eiropas Inovācijas un tehnoloģiju institūts (EIT)
  , EIT reģionālās inovācijas shēma
  un Eiropas inovācijas ekosistēmas
  visā Savienībā
  , it īpaši – līdzfinansēšanas partnerībās ar valstu un reģionu
  , publiskā un privātā sektora
  inovācijas atbalstītājiem. |
| --- | --- |

(19)

Pīlārā
  “Inovatīva Eiropa”
  jānosaka virkne pasākumu uzņēmēju un
  pētniecības virzītas
  uzņēmējdarbības vajadzību integrētai atbalstīšanai ar mērķi realizēt un paātrināt revolucionāru inovāciju straujas tirgus izaugsmes nolūkos
  , kā arī veicināt Savienības tehnoloģiju autonomiju stratēģiskajās jomās
  . Tam jāpiesaista novatoriski uzņēmumi,
  tostarp MVU un jaunuzņēmumi,
  kuri ir spējīgi izvērsties pasaules un Savienības mērogos, un, arī kopā ar privātiem ieguldītājiem, jāpiedāvā ātras, elastīgas dotācijas un līdzieguldījumi. Šie mērķi jātuvina, izveidojot Eiropas Inovācijas padomi (EIP). Šim pīlāram vispārīgi jāatbalsta arī Eiropas Inovācijas un tehnoloģiju institūts (EIT)
  , EIT reģionālās inovācijas shēma
  un Eiropas inovācijas ekosistēmas
  visā Savienībā
  , it īpaši – līdzfinansēšanas partnerībās ar valstu un reģionu
  , publiskā un privātā sektora
  inovācijas atbalstītājiem.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Šās programmas politiskos mērķus centīsies sasniegt
  arī ar
  fonda InvestEU politikas sadaļu finansēšanas instrumentiem un budžeta garantijām. Finansiālais atbalsts proporcionāli
  jāizmanto
  tirgus nepilnību vai neoptimālu ieguldīšanas apstākļu novēršanai
  , un
  darbībām nav jādublē un jāizspiež privātais finansējums
  un
  nav jākropļo iekšējā tirgus konkurence. Darbībām jārada skaidra Eiropas pievienotā vērtība
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Šās programmas politiskos mērķus centīsies sasniegt
  arī ar
  fonda InvestEU politikas sadaļu finansēšanas instrumentiem un budžeta garantijām. Finansiālais atbalsts proporcionāli
  jāizmanto
  tirgus nepilnību vai neoptimālu ieguldīšanas apstākļu novēršanai
  , un
  darbībām nav jādublē un jāizspiež privātais finansējums
  un
  nav jākropļo iekšējā tirgus konkurence. Darbībām jārada skaidra Eiropas pievienotā vērtība
  .

| (20) | Lai apmierinātu vajadzību atbalstīt ieguldījumus riskantākās un nelineārās darbībās, piemēram, pētniecībā un inovācijā, ir būtiski nodrošināt, ka pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, īpaši EIP, kā arī EIT ar tā zināšanu un inovāciju kopienām (ZIK), darbojas sinerģijā ar finanšu produktiem, kas tiks darīti pieejami saskaņā ar InvestEU. Šajā sakarībā pieredze, kas gūta saistībā ar finanšu instrumentiem, kuri izmantoti saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”
  ,
  piemēram, InnovFin
  un
  aizdevumu garantiju MVU, būtu jāizmanto kā spēcīgs pamats, lai sniegtu mērķtiecīgu atbalstu. EIP būtu jāizstrādā stratēģiskās izpētes
  un
  reāllaika novērtēšanas darbības, lai laikus pārvaldītu un koordinētu dažādās tās darbības
  . |
| --- | --- |

(20)

Lai apmierinātu vajadzību atbalstīt ieguldījumus riskantākās un nelineārās darbībās, piemēram, pētniecībā un inovācijā, ir būtiski nodrošināt, ka pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, īpaši EIP, kā arī EIT ar tā zināšanu un inovāciju kopienām (ZIK), darbojas sinerģijā ar finanšu produktiem, kas tiks darīti pieejami saskaņā ar InvestEU. Šajā sakarībā pieredze, kas gūta saistībā ar finanšu instrumentiem, kuri izmantoti saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”
  ,
  piemēram, InnovFin
  un
  aizdevumu garantiju MVU, būtu jāizmanto kā spēcīgs pamats, lai sniegtu mērķtiecīgu atbalstu. EIP būtu jāizstrādā stratēģiskās izpētes
  un
  reāllaika novērtēšanas darbības, lai laikus pārvaldītu un koordinētu dažādās tās darbības
  .

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Ar instrumentiem Pathfinder un Accelerator EIP jātiecas apzināt, attīstīt un ieviest “revolucionāru” tirgu, radot inovējumus un atbalstot ātru izvēršanos ES un pasaules līmenī. Ar saskanīgu un racionalizētu atbalstu revolucionārai inovācijai EIP jāaizpilda pašreizējais tukšums publiskā sektora atbalstā un privātā sektora ieguldījumos revolucionārā inovācijā. EIP instrumentiem vajadzīgas īpašas juridiskas un administratīvas funkcijas, kas atspoguļotu tās mērķus, it īpaši ieviešanu tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Ar instrumentiem Pathfinder un Accelerator EIP jātiecas apzināt, attīstīt un ieviest “revolucionāru” tirgu, radot inovējumus un atbalstot ātru izvēršanos ES un pasaules līmenī. Ar saskanīgu un racionalizētu atbalstu revolucionārai inovācijai EIP jāaizpilda pašreizējais tukšums publiskā sektora atbalstā un privātā sektora ieguldījumos revolucionārā inovācijā. EIP instrumentiem vajadzīgas īpašas juridiskas un administratīvas funkcijas, kas atspoguļotu tās mērķus, it īpaši ieviešanu tirgū.

svītrots

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Ar EIP apvienoto finansējumu Accelerator jāizkustina no sastinguma attiecības starp pētniecību, fāzi pirms masveida komercializācijas un uzņēmumu izvēršanos. Komplementāri programmai InvestEU, kas izveidota ar Regulu (15)., Accelerator īpaši jāatbalsta darbības, kas rada tehnoloģijas vai tirgus risku, kura dēļ netiek uzskatītas par rentablām un nespēj dot atspērienu ievērojamiem ieguldījumiem no tirgus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Ar EIP apvienoto finansējumu Accelerator jāizkustina no sastinguma attiecības starp pētniecību, fāzi pirms masveida komercializācijas un uzņēmumu izvēršanos. Komplementāri programmai InvestEU, kas izveidota ar Regulu (15)., Accelerator īpaši jāatbalsta darbības, kas rada tehnoloģijas vai tirgus risku, kura dēļ netiek uzskatītas par rentablām un nespēj dot atspērienu ievērojamiem ieguldījumiem no tirgus.

| (22) | Ar EIP apvienoto finansējumu,
  EIP

  Accelerator jāizkustina no sastinguma attiecības starp pētniecību, fāzi pirms masveida komercializācijas un uzņēmumu izvēršanos. Komplementāri programmai InvestEU, kas izveidota ar Regulu ... (15), Accelerator īpaši jāatbalsta darbības, kas rada tehnoloģijas vai tirgus risku, kura dēļ netiek uzskatītas par rentablām un nespēj dot atspērienu ievērojamiem ieguldījumiem no tirgus. |
| --- | --- |

(22)

Ar EIP apvienoto finansējumu,
  EIP

  Accelerator jāizkustina no sastinguma attiecības starp pētniecību, fāzi pirms masveida komercializācijas un uzņēmumu izvēršanos. Komplementāri programmai InvestEU, kas izveidota ar Regulu ... (15), Accelerator īpaši jāatbalsta darbības, kas rada tehnoloģijas vai tirgus risku, kura dēļ netiek uzskatītas par rentablām un nespēj dot atspērienu ievērojamiem ieguldījumiem no tirgus.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Veicinot uzņēmēju, pētniecības, augstākās izglītības un uzņēmējdarbības integrēšanos, EIT, galvenokārt
  ar zināšanu un inovācijas kopienām (ZIK), jātiecas stiprināt
  novatoriskās
  ekosistēmas, kas
  risina globālās
  problēmas. EIT jāveicina inovācija savos pasākumos un jāatbalsta augstākās izglītības iekļaušanās inovācijas ekosistēmā, galvenokārt: jārosina uz izglītošanu uzņēmējdarbībā, veicinot spēcīgu pārdisciplīnu sadarbību starp rūpniekiem un mācībspēkiem, jānoskaidro gaidāmās topošo novatoru prasmes, kas būs vajadzīgas globālo problēmu risināšanai, to vidū – augstas digitālās un novatoriskās prasmes. EIT nodrošinātajām atbalsta shēmām jārada labums ZIK saņēmējiem, un no EIT nākošiem jaunuzņēmumiem jābūt piekļuvei EIT darbībām. Lai gan EIT koncentrēšanās pamatā uz inovācijas ekosistēmām liktu
  tai
  dabiski iekļauties pīlārā “
  Atklāta inovācija
  ”,
  tās
  ZIK plānošana stratēģiskās plānošanas procesā jāpieskaņo pīlāram “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Veicinot uzņēmēju, pētniecības, augstākās izglītības un uzņēmējdarbības integrēšanos, EIT, galvenokārt
  ar zināšanu un inovācijas kopienām (ZIK), jātiecas stiprināt
  novatoriskās
  ekosistēmas, kas
  risina globālās
  problēmas. EIT jāveicina inovācija savos pasākumos un jāatbalsta augstākās izglītības iekļaušanās inovācijas ekosistēmā, galvenokārt: jārosina uz izglītošanu uzņēmējdarbībā, veicinot spēcīgu pārdisciplīnu sadarbību starp rūpniekiem un mācībspēkiem, jānoskaidro gaidāmās topošo novatoru prasmes, kas būs vajadzīgas globālo problēmu risināšanai, to vidū – augstas digitālās un novatoriskās prasmes. EIT nodrošinātajām atbalsta shēmām jārada labums ZIK saņēmējiem, un no EIT nākošiem jaunuzņēmumiem jābūt piekļuvei EIT darbībām. Lai gan EIT koncentrēšanās pamatā uz inovācijas ekosistēmām liktu
  tai
  dabiski iekļauties pīlārā “
  Atklāta inovācija
  ”,
  tās
  ZIK plānošana stratēģiskās plānošanas procesā jāpieskaņo pīlāram “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”.

| (23) | EIT primāri
  ar zināšanu un inovācijas kopienām (ZIK)
  un EIT reģionālās inovācijas shēmu būtu
  jātiecas stiprināt
  inovācijas
  ekosistēmas,
  lai attīstītu Savienības kopējo inovācijas spēju,
  kas
  risinātu globālas
  problēmas
  , veicinot un integrējot uzņēmumus, pētniecību, augstāko izglītību un uzņēmējdarbību
  .
  Saskaņā ar
  EIT
  dibināšanas aktu, EIT regulu

   (1a)

  un EIT stratēģisko inovāciju programmu

   (1b)

  tam ir
  jāveicina inovācija savos pasākumos un jāatbalsta augstākās izglītības iekļaušanās inovācijas ekosistēmā, galvenokārt: jārosina uz izglītošanu uzņēmējdarbībā, veicinot spēcīgu pārdisciplīnu sadarbību starp rūpniekiem un mācībspēkiem, jānoskaidro gaidāmās topošo novatoru prasmes, kas būs vajadzīgas globālo problēmu risināšanai, to vidū – augstas digitālās un novatoriskās prasmes. EIT nodrošinātajām atbalsta shēmām jārada labums ZIK saņēmējiem, un no EIT nākošiem jaunuzņēmumiem jābūt
  ātrai
  piekļuvei EIT darbībām. Lai gan EIT koncentrēšanās pamatā uz inovācijas ekosistēmām liktu
  tam
  dabiski iekļauties pīlārā “
  Inovatīvā Eiropa
  ”,
  EIT vajadzētu attiecīgi atbalstīt arī pārējos pīlārus. Tā
  ZIK plānošana stratēģiskās plānošanas procesā jāpieskaņo pīlāram “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja”.
  Vajadzētu izvairīties no ZIK un citu šās jomas instrumentu pārklāšanās, īpaši citās partnerībās. |
| --- | --- |

(23)

EIT primāri
  ar zināšanu un inovācijas kopienām (ZIK)
  un EIT reģionālās inovācijas shēmu būtu
  jātiecas stiprināt
  inovācijas
  ekosistēmas,
  lai attīstītu Savienības kopējo inovācijas spēju,
  kas
  risinātu globālas
  problēmas
  , veicinot un integrējot uzņēmumus, pētniecību, augstāko izglītību un uzņēmējdarbību
  .
  Saskaņā ar
  EIT
  dibināšanas aktu, EIT regulu

   (1a)

  un EIT stratēģisko inovāciju programmu

   (1b)

  tam ir
  jāveicina inovācija savos pasākumos un jāatbalsta augstākās izglītības iekļaušanās inovācijas ekosistēmā, galvenokārt: jārosina uz izglītošanu uzņēmējdarbībā, veicinot spēcīgu pārdisciplīnu sadarbību starp rūpniekiem un mācībspēkiem, jānoskaidro gaidāmās topošo novatoru prasmes, kas būs vajadzīgas globālo problēmu risināšanai, to vidū – augstas digitālās un novatoriskās prasmes. EIT nodrošinātajām atbalsta shēmām jārada labums ZIK saņēmējiem, un no EIT nākošiem jaunuzņēmumiem jābūt
  ātrai
  piekļuvei EIT darbībām. Lai gan EIT koncentrēšanās pamatā uz inovācijas ekosistēmām liktu
  tam
  dabiski iekļauties pīlārā “
  Inovatīvā Eiropa
  ”,
  EIT vajadzētu attiecīgi atbalstīt arī pārējos pīlārus. Tā
  ZIK plānošana stratēģiskās plānošanas procesā jāpieskaņo pīlāram “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja”.
  Vajadzētu izvairīties no ZIK un citu šās jomas instrumentu pārklāšanās, īpaši citās partnerībās.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Vienlīdzīgu konkurences apstākļu sagādāšana un uzturēšana uzņēmumiem, kuri konkurē kādā tirgū, ir pamatprasība kardinālas vai revolucionāras inovācijas uzplauksmei, kas tādējādi ļauj, sevišķi maziem un vidējiem novatoriem, gūt labumu no sava ieguldījuma un iekarot daļu tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Vienlīdzīgu konkurences apstākļu sagādāšana un uzturēšana uzņēmumiem, kuri konkurē kādā tirgū, ir pamatprasība kardinālas vai revolucionāras inovācijas uzplauksmei, kas tādējādi ļauj, sevišķi maziem un vidējiem novatoriem, gūt labumu no sava ieguldījuma un iekarot daļu tirgū.

| (24) | Vienlīdzīgu konkurences apstākļu sagādāšana un uzturēšana uzņēmumiem, kuri konkurē kādā tirgū, ir pamatprasība kardinālas vai revolucionāras inovācijas uzplauksmei, kas tādējādi ļauj, sevišķi maziem un vidējiem novatoriem, gūt labumu no sava ieguldījuma un iekarot daļu tirgū.
  Arī noteikta atvērtības pakāpe attiecībā uz finansēto darbību inovācijas apjomu, paredzot to lielam saņēmēju tīklam, var būtiski veicināt MVU spēju attīstību, jo tādējādi MVU tiek nodrošināti ieguldījumu piesaistei un uzplaukumam nepieciešamie līdzekļi. |
| --- | --- |

(24)

Vienlīdzīgu konkurences apstākļu sagādāšana un uzturēšana uzņēmumiem, kuri konkurē kādā tirgū, ir pamatprasība kardinālas vai revolucionāras inovācijas uzplauksmei, kas tādējādi ļauj, sevišķi maziem un vidējiem novatoriem, gūt labumu no sava ieguldījuma un iekarot daļu tirgū.
  Arī noteikta atvērtības pakāpe attiecībā uz finansēto darbību inovācijas apjomu, paredzot to lielam saņēmēju tīklam, var būtiski veicināt MVU spēju attīstību, jo tādējādi MVU tiek nodrošināti ieguldījumu piesaistei un uzplaukumam nepieciešamie līdzekļi.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Pamatprogrammai jāveicina un jāintegrē sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām un iniciatīvām, kas balstās uz
  kopīgām
  interesēm, abpusēju labumu un apņemšanos visā pasaulē īstenot ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus. Starptautiskās sadarbības mērķim jābūt stiprināt Savienības pētniecības un inovācijas izcilību, pievilcību un tautsaimniecības un rūpniecības konkurētspēju, risināt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķos ietvertās globālās problēmas un atbalstīt Savienības ārpolitiku. Jāievēro šāda pieeja: atvērtība citu pasaules reģionu dalībai un mērķpilnām starptautiskas sadarbības darbībām,
  arī ar pienācīgām tiesībām uz finansējumu
  subjektiem, kuri iedibināti valstīs ar zemiem vai vidējiem ienākumiem.
  Līdztekus
  jāveicina trešo valstu asociēšana ar pamatprogrammu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Pamatprogrammai jāveicina un jāintegrē sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām un iniciatīvām, kas balstās uz
  kopīgām
  interesēm, abpusēju labumu un apņemšanos visā pasaulē īstenot ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus. Starptautiskās sadarbības mērķim jābūt stiprināt Savienības pētniecības un inovācijas izcilību, pievilcību un tautsaimniecības un rūpniecības konkurētspēju, risināt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķos ietvertās globālās problēmas un atbalstīt Savienības ārpolitiku. Jāievēro šāda pieeja: atvērtība citu pasaules reģionu dalībai un mērķpilnām starptautiskas sadarbības darbībām,
  arī ar pienācīgām tiesībām uz finansējumu
  subjektiem, kuri iedibināti valstīs ar zemiem vai vidējiem ienākumiem.
  Līdztekus
  jāveicina trešo valstu asociēšana ar pamatprogrammu.

| (25) | Pamatprogrammai jāveicina un jāintegrē sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām un iniciatīvām, kas balstās uz
  Savienības
  interesēm
  un
  abpusēju labumu un apņemšanos visā pasaulē īstenot ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus. Starptautiskās sadarbības mērķim jābūt stiprināt Savienības pētniecības un inovācijas izcilību, pievilcību un tautsaimniecības un rūpniecības konkurētspēju, risināt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķos ietvertās globālās problēmas un atbalstīt Savienības ārpolitiku. Jāievēro šāda pieeja: atvērtība citu pasaules reģionu
  savstarpējai
  dalībai un mērķpilnām starptautiskas sadarbības darbībām
  un jāpiemēro pienācīgi atbilstības kritēriji, ņemot vērā dažādo pētniecības un attīstības līmeni, finansējuma piešķiršanai
  subjektiem, kuri iedibināti valstīs ar zemiem vai vidējiem ienākumiem.
  Vienlaikus ir
  jāveicina trešo valstu asociēšana ar pamatprogrammu
  , gadījumos, kad paredzama savstarpējība un ja ir aizsargātas Savienības intereses un veicināta paplašināta visu dalībvalstu līdzdalība pamatprogrammā
  . |
| --- | --- |

(25)

Pamatprogrammai jāveicina un jāintegrē sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām un iniciatīvām, kas balstās uz
  Savienības
  interesēm
  un
  abpusēju labumu un apņemšanos visā pasaulē īstenot ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus. Starptautiskās sadarbības mērķim jābūt stiprināt Savienības pētniecības un inovācijas izcilību, pievilcību un tautsaimniecības un rūpniecības konkurētspēju, risināt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķos ietvertās globālās problēmas un atbalstīt Savienības ārpolitiku. Jāievēro šāda pieeja: atvērtība citu pasaules reģionu
  savstarpējai
  dalībai un mērķpilnām starptautiskas sadarbības darbībām
  un jāpiemēro pienācīgi atbilstības kritēriji, ņemot vērā dažādo pētniecības un attīstības līmeni, finansējuma piešķiršanai
  subjektiem, kuri iedibināti valstīs ar zemiem vai vidējiem ienākumiem.
  Vienlaikus ir
  jāveicina trešo valstu asociēšana ar pamatprogrammu
  , gadījumos, kad paredzama savstarpējība un ja ir aizsargātas Savienības intereses un veicināta paplašināta visu dalībvalstu līdzdalība pamatprogrammā
  .

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Ar mērķi nostiprināt zinātnes un sabiedrības saikni un maksimalizēt ieguvumu no to mijiedarbības pamatprogrammai
  pilsoņi
  un pilsoniskās sabiedrības organizācijas jāiesaista un jāiekļauj atbildīgas pētniecības un inovācijas darbu sarakstu un satura kopīgā izstrādē un izveidē, veicinot izglītošanu zinātnes jautājumos, padarot zinības publiski pieejamas un atvieglinot pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju dalību tās pasākumos.
  Tas jādara visā pamatprogrammā un ar daļā “Eiropas Pētniecības telpas stiprināšana” tam īpaši domātiem pasākumiem. Pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana pētniecībā un inovācijā jāsajūdz ar sabiedrības informēšanas darbībām, lai veidotu un uzturētu sabiedrības atbalstu pamatprogrammai. Pamatprogrammai arī jācenšas novākt šķēršļus un veicināt sinerģiju starp zinātni, tehnoloģiju, kultūru un humanitārajām disciplīnām un mākslu, lai panāktu jaunu ilgtspējīgas inovācijas kvalitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Ar mērķi nostiprināt zinātnes un sabiedrības saikni un maksimalizēt ieguvumu no to mijiedarbības pamatprogrammai
  pilsoņi
  un pilsoniskās sabiedrības organizācijas jāiesaista un jāiekļauj atbildīgas pētniecības un inovācijas darbu sarakstu un satura kopīgā izstrādē un izveidē, veicinot izglītošanu zinātnes jautājumos, padarot zinības publiski pieejamas un atvieglinot pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju dalību tās pasākumos.
  Tas jādara visā pamatprogrammā un ar daļā “Eiropas Pētniecības telpas stiprināšana” tam īpaši domātiem pasākumiem. Pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana pētniecībā un inovācijā jāsajūdz ar sabiedrības informēšanas darbībām, lai veidotu un uzturētu sabiedrības atbalstu pamatprogrammai. Pamatprogrammai arī jācenšas novākt šķēršļus un veicināt sinerģiju starp zinātni, tehnoloģiju, kultūru un humanitārajām disciplīnām un mākslu, lai panāktu jaunu ilgtspējīgas inovācijas kvalitāti.

| (26) | Ar mērķi nostiprināt zinātnes un sabiedrības saikni un maksimalizēt ieguvumu no to mijiedarbības pamatprogrammai
  iedzīvotāji
  un pilsoniskās sabiedrības organizācijas jāiesaista un jāiekļauj atbildīgas pētniecības un inovācijas darbu sarakstu un satura kopīgā izstrādē un izveidē,
  lai panāktu saskaņotību ar iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības rūpēm, vajadzībām un prognozēm,
  veicinot izglītošanu zinātnes jautājumos, padarot zinības publiski pieejamas un atvieglinot pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju dalību tās pasākumos.
  Veiktie iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības iesaistes uzlabošanas pasākumi būtu jāuzrauga. |
| --- | --- |

(26)

Ar mērķi nostiprināt zinātnes un sabiedrības saikni un maksimalizēt ieguvumu no to mijiedarbības pamatprogrammai
  iedzīvotāji
  un pilsoniskās sabiedrības organizācijas jāiesaista un jāiekļauj atbildīgas pētniecības un inovācijas darbu sarakstu un satura kopīgā izstrādē un izveidē,
  lai panāktu saskaņotību ar iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības rūpēm, vajadzībām un prognozēm,
  veicinot izglītošanu zinātnes jautājumos, padarot zinības publiski pieejamas un atvieglinot pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju dalību tās pasākumos.
  Veiktie iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības iesaistes uzlabošanas pasākumi būtu jāuzrauga.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

26.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26 a) | Ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” būtu jāatbalsta jaunas tehnoloģijas, kas palīdz pārvarēt šķēršļus, kuri traucē personu ar invaliditāti piekļuvei un pilnvērtīgai līdzdalībai sabiedrībā un kuri pastāvīgi bremzē patiesi iekļaujošas sabiedrības attīstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26 a)

Ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” būtu jāatbalsta jaunas tehnoloģijas, kas palīdz pārvarēt šķēršļus, kuri traucē personu ar invaliditāti piekļuvei un pilnvērtīgai līdzdalībai sabiedrībā un kuri pastāvīgi bremzē patiesi iekļaujošas sabiedrības attīstību.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

26.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26 b) | Lai stiprinātu Eiropas pētniecības telpu, visām Programmas daļām būtu jādod ieguldījums pētniecības un inovācijas iespēju atšķirību būtiskā samazināšanā, jo īpaši palielinot paplašināšanās valstu līdzdalību Programmas pētniecības un inovācijas darbībās, izplatot zinātnisko izcilību, veicinot jaunus sadarbības veidus pētniecības un inovācijas jomā, samazinot atalgojuma atšķirības starp pētniekiem Savienībā, līdzsvarojot situāciju attiecībā uz intelektuālā darbaspēka emigrāciju, modernizējot valstu pētniecības un inovācijas ekosistēmas un nodrošinot līdzsvarotu pārstāvību vērtēšanas komisijās, ekspertu grupās un zinātniskajās padomēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26 b)

Lai stiprinātu Eiropas pētniecības telpu, visām Programmas daļām būtu jādod ieguldījums pētniecības un inovācijas iespēju atšķirību būtiskā samazināšanā, jo īpaši palielinot paplašināšanās valstu līdzdalību Programmas pētniecības un inovācijas darbībās, izplatot zinātnisko izcilību, veicinot jaunus sadarbības veidus pētniecības un inovācijas jomā, samazinot atalgojuma atšķirības starp pētniekiem Savienībā, līdzsvarojot situāciju attiecībā uz intelektuālā darbaspēka emigrāciju, modernizējot valstu pētniecības un inovācijas ekosistēmas un nodrošinot līdzsvarotu pārstāvību vērtēšanas komisijās, ekspertu grupās un zinātniskajās padomēs.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Saskaņā ar LESD 349. pantu Savienības tālākajiem reģioniem ir tiesības uz īpašiem pasākumiem (ņemot vērā to strukturālo, sociālo un ekonomisko situāciju), kas nodrošina Savienības horizontālo programmu pieejamību. Tādēļ pamatprogrammai jāņem vērā šo reģionu īpatnības saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Spēcīgāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (COM(2017)0623), ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīlī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Saskaņā ar LESD 349. pantu Savienības tālākajiem reģioniem ir tiesības uz īpašiem pasākumiem (ņemot vērā to strukturālo, sociālo un ekonomisko situāciju), kas nodrošina Savienības horizontālo programmu pieejamību. Tādēļ pamatprogrammai jāņem vērā šo reģionu īpatnības saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Spēcīgāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (COM(2017)0623), ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīlī.

| (27) | Saskaņā ar LESD 349. pantu Savienības tālākajiem reģioniem ir tiesības uz īpašiem pasākumiem (ņemot vērā to strukturālo, sociālo un ekonomisko situāciju), kas nodrošina Savienības horizontālo programmu pieejamību. Tādēļ pamatprogrammai jāņem vērā šo reģionu īpatnības saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Spēcīgāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (COM(2017)0623), ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīlī
  , un iespēju robežās jāveicina šo reģionu iesaiste pamatprogrammā
  . |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar LESD 349. pantu Savienības tālākajiem reģioniem ir tiesības uz īpašiem pasākumiem (ņemot vērā to strukturālo, sociālo un ekonomisko situāciju), kas nodrošina Savienības horizontālo programmu pieejamību. Tādēļ pamatprogrammai jāņem vērā šo reģionu īpatnības saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Spēcīgāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (COM(2017)0623), ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīlī
  , un iespēju robežās jāveicina šo reģionu iesaiste pamatprogrammā
  .

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Pamatprogrammas ietvaros izstrādātajos pasākumos
  jācenšas izbeigt dzimumu nevienlīdzību un
  sekmēt
  sieviešu un vīriešu līdztiesību
  pētniecībā un inovācijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2
  .
  un
  3.
  pantu
  un
  Līguma
  par
  Eiropas Savienības darbību 8. pantu. Dzimuma aspekts adekvāti jāiestrādā pētniecības
  un
  inovācijas saturā
  un
  jāievēro visos pētniecības cikla posmos
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Pamatprogrammas ietvaros izstrādātajos pasākumos
  jācenšas izbeigt dzimumu nevienlīdzību un
  sekmēt
  sieviešu un vīriešu līdztiesību
  pētniecībā un inovācijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2
  .
  un
  3.
  pantu
  un
  Līguma
  par
  Eiropas Savienības darbību 8. pantu. Dzimuma aspekts adekvāti jāiestrādā pētniecības
  un
  inovācijas saturā
  un
  jāievēro visos pētniecības cikla posmos
  .

| (28) | Ar pasākumiem, kas izstrādāti pamatprogrammas ietvaros, būtu
  jācenšas izbeigt dzimumu nevienlīdzību
  , izvairīties no aizspriedumiem attiecībā uz dzimumu, pienācīgi integrēt dzimumu dimensiju pētniecības
  un
  inovācijas saturā, censties nodrošināt iespējas darbu veiksmīgāk apvienot ar ģimenes dzīvi, sekmējot
  sieviešu un vīriešu līdztiesību
  , tostarp ievērojot vienlīdzīgas darba samaksas principu, kā minēts LESD 141
  .
  panta
  3.
  punktā
  un
  Direktīvā 2006/54/EK
  par
  tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem
  un
  sievietēm nodarbinātības
  un
  profesijas jautājumos, kā arī nodrošinātu, ka pētniekiem ar invaliditāti ir piekļuve pētniecībai un inovācijai
  . |
| --- | --- |

(28)

Ar pasākumiem, kas izstrādāti pamatprogrammas ietvaros, būtu
  jācenšas izbeigt dzimumu nevienlīdzību
  , izvairīties no aizspriedumiem attiecībā uz dzimumu, pienācīgi integrēt dzimumu dimensiju pētniecības
  un
  inovācijas saturā, censties nodrošināt iespējas darbu veiksmīgāk apvienot ar ģimenes dzīvi, sekmējot
  sieviešu un vīriešu līdztiesību
  , tostarp ievērojot vienlīdzīgas darba samaksas principu, kā minēts LESD 141
  .
  panta
  3.
  punktā
  un
  Direktīvā 2006/54/EK
  par
  tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem
  un
  sievietēm nodarbinātības
  un
  profesijas jautājumos, kā arī nodrošinātu, ka pētniekiem ar invaliditāti ir piekļuve pētniecībai un inovācijai
  .

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Ņemot vērā aizsardzības nozares specifiku, detalizētie noteikumi par Savienības finansējumu aizsardzības pētniecības projektiem ir ietverami regulā par Eiropas aizsardzības fonda izveidi (16), kur izklāstīti dalības noteikumi pētniecībai aizsardzības sfērā.
  Pētniecības un inovācijas pasākumiem, ko veic par
  Eiropas Aizsardzības
  fonda līdzekļiem
  ,
  ekskluzīvi jākoncentrējas uz aizsardzības lietojumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Ņemot vērā aizsardzības nozares specifiku, detalizētie noteikumi par Savienības finansējumu aizsardzības pētniecības projektiem ir ietverami regulā par Eiropas aizsardzības fonda izveidi (16), kur izklāstīti dalības noteikumi pētniecībai aizsardzības sfērā.
  Pētniecības un inovācijas pasākumiem, ko veic par
  Eiropas Aizsardzības
  fonda līdzekļiem
  ,
  ekskluzīvi jākoncentrējas uz aizsardzības lietojumiem
  .

| (29) | Ņemot vērā aizsardzības nozares specifiku, detalizētie noteikumi par Savienības finansējumu aizsardzības pētniecības projektiem ir ietverami regulā par Eiropas aizsardzības fonda izveidi (16), kur izklāstīti dalības noteikumi pētniecībai aizsardzības sfērā.
  Lai gan varētu veicināt sinerģiju starp “Apvārsnis Eiropa” un
  Eiropas Aizsardzības
  fondu, bet nepieļaujot dublēšanos
  ,
  “Apvārsnis Eiropa” paredzētajās darbībās būtu jāpievēršas vienīgi civilam lietojumam
  . |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā aizsardzības nozares specifiku, detalizētie noteikumi par Savienības finansējumu aizsardzības pētniecības projektiem ir ietverami regulā par Eiropas aizsardzības fonda izveidi (16), kur izklāstīti dalības noteikumi pētniecībai aizsardzības sfērā.
  Lai gan varētu veicināt sinerģiju starp “Apvārsnis Eiropa” un
  Eiropas Aizsardzības
  fondu, bet nepieļaujot dublēšanos
  ,
  “Apvārsnis Eiropa” paredzētajās darbībās būtu jāpievēršas vienīgi civilam lietojumam
  .

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

31.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (31 a) | Izveidojot, īstenojot, novērtējot un uzraugot Programmu, vajadzētu vienmēr censties panākt administratīvo vienkāršošanu, īpaši administratīvā sloga un kavējumu mazināšanu saņēmējiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31 a)

Izveidojot, īstenojot, novērtējot un uzraugot Programmu, vajadzētu vienmēr censties panākt administratīvo vienkāršošanu, īpaši administratīvā sloga un kavējumu mazināšanu saņēmējiem.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

31.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (31 b) | Lai Eiropa arī turpmāk pasaules līmenī atrastos vadošā pozīcijā digitālās jomas pētniecības un inovācijas darbībās un lai ņemtu vērā vajadzību palielināt ieguldījumus nolūkā izmantot ieguvumus, ko sniedz aizvien lielākās digitālo tehnoloģiju iespējas, galvenajām digitālajām prioritātēm būtu jāpiešķir pietiekams budžets. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31 b)

Lai Eiropa arī turpmāk pasaules līmenī atrastos vadošā pozīcijā digitālās jomas pētniecības un inovācijas darbībās un lai ņemtu vērā vajadzību palielināt ieguldījumus nolūkā izmantot ieguvumus, ko sniedz aizvien lielākās digitālo tehnoloģiju iespējas, galvenajām digitālajām prioritātēm būtu jāpiešķir pietiekams budžets.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Saskaņā ar [atsauce attiecīgi jāatjaunina saskaņā ar jaunu lēmumu par AZT: Padomes Lēmuma 2013/755/ES (23) 94. pantu] aizjūras zemēs un teritorijās (AZT) iedibinātas personas un struktūras ir tiesīgas uz finansējumu saskaņā ar programmu noteikumiem un mērķiem un kārtību, kas var būt piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Saskaņā ar [atsauce attiecīgi jāatjaunina saskaņā ar jaunu lēmumu par AZT: Padomes Lēmuma 2013/755/ES (23) 94. pantu] aizjūras zemēs un teritorijās (AZT) iedibinātas personas un struktūras ir tiesīgas uz finansējumu saskaņā ar programmu noteikumiem un mērķiem un kārtību, kas var būt piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (33) | Saskaņā ar [atsauce attiecīgi jāatjaunina saskaņā ar jaunu lēmumu par AZT: Padomes Lēmuma 2013/755/ES (23) 94. pantu] aizjūras zemēs un teritorijās (AZT) iedibinātas personas un struktūras ir tiesīgas uz finansējumu saskaņā ar programmu noteikumiem un mērķiem un kārtību, kas var būt piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.
  Programmā būtu pienācīgi jāņem vērā šo teritoriju īpatnības, lai nodrošinātu to efektīvu līdzdalību un atbalstītu sadarbību un sinerģiju, jo īpaši tālākajos reģionos, kā arī trešās valstīs to apkārtnē. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar [atsauce attiecīgi jāatjaunina saskaņā ar jaunu lēmumu par AZT: Padomes Lēmuma 2013/755/ES (23) 94. pantu] aizjūras zemēs un teritorijās (AZT) iedibinātas personas un struktūras ir tiesīgas uz finansējumu saskaņā ar programmu noteikumiem un mērķiem un kārtību, kas var būt piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.
  Programmā būtu pienācīgi jāņem vērā šo teritoriju īpatnības, lai nodrošinātu to efektīvu līdzdalību un atbalstītu sadarbību un sinerģiju, jo īpaši tālākajos reģionos, kā arī trešās valstīs to apkārtnē.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

34. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (34) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu šo pamatprogrammu ir vajadzīgs izvērtēt, balstoties uz informāciju, kas savākta, izpildot īpašas uzraudzības prasības, tomēr izvairoties no pārmērīgas regulēšanas un administratīvas slodzes, it īpaši dalībvalstīm. Minētajās prasībās attiecīgā gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, pēc kuriem novērtēt pamatprogrammas ietekmi katrā vietā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(34)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu šo pamatprogrammu ir vajadzīgs izvērtēt, balstoties uz informāciju, kas savākta, izpildot īpašas uzraudzības prasības, tomēr izvairoties no pārmērīgas regulēšanas un administratīvas slodzes, it īpaši dalībvalstīm. Minētajās prasībās attiecīgā gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, pēc kuriem novērtēt pamatprogrammas ietekmi katrā vietā.

| (34) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu šo pamatprogrammu ir vajadzīgs izvērtēt, balstoties uz informāciju, kas savākta, izpildot īpašas uzraudzības prasības, tomēr izvairoties no pārmērīgas regulēšanas un administratīvas slodzes, it īpaši dalībvalstīm
  un pamatprogrammas līdzekļu saņēmējiem
  . Minētajās prasībās attiecīgā gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, pēc kuriem novērtēt pamatprogrammas ietekmi katrā vietā. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu šo pamatprogrammu ir vajadzīgs izvērtēt, balstoties uz informāciju, kas savākta, izpildot īpašas uzraudzības prasības, tomēr izvairoties no pārmērīgas regulēšanas un administratīvas slodzes, it īpaši dalībvalstīm
  un pamatprogrammas līdzekļu saņēmējiem
  . Minētajās prasībās attiecīgā gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, pēc kuriem novērtēt pamatprogrammas ietekmi katrā vietā.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | Visā pamatprogrammā jāpiemēro vienoti noteikumi, nodrošinot saskaņotu satvaru, kas veicina dalību programmās, kuras pamatprogrammas budžets finansiāli atbalsta, ieskaitot dalību programmās, ko tādi finansētāji kā EIT, kopuzņēmumi vai citas struktūras pārvalda saskaņā ar LESD 187. pantu, un dalību programmās, ko saskaņā ar LESD 185. pantu uzņemas dalībvalstis.
  Pamatotos gadījumos
  jānodrošina
  elastīgas
  iespējas pieņemt īpašus noteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38)

Visā pamatprogrammā jāpiemēro vienoti noteikumi, nodrošinot saskaņotu satvaru, kas veicina dalību programmās, kuras pamatprogrammas budžets finansiāli atbalsta, ieskaitot dalību programmās, ko tādi finansētāji kā EIT, kopuzņēmumi vai citas struktūras pārvalda saskaņā ar LESD 187. pantu, un dalību programmās, ko saskaņā ar LESD 185. pantu uzņemas dalībvalstis.
  Pamatotos gadījumos
  jānodrošina
  elastīgas
  iespējas pieņemt īpašus noteikumus.

| (38) | Visā pamatprogrammā jāpiemēro vienoti noteikumi
  un prasības
  ,
  tādējādi
  nodrošinot
  vienkāršotus un kopējus īstenošanas instrumentus, tostarp attiecībā uz uzraudzību un ziņošanu, kā arī
  saskaņotu satvaru, kas veicina dalību programmās, kuras pamatprogrammas budžets finansiāli atbalsta, ieskaitot dalību programmās, ko tādi finansētāji kā EIT, kopuzņēmumi vai citas struktūras pārvalda saskaņā ar LESD 187. pantu, un dalību programmās, ko saskaņā ar LESD 185. pantu uzņemas dalībvalstis. Jānodrošina iespējas pieņemt īpašus noteikumus
  , tomēr izņēmumu piemērošana jāierobežo, ļaujot tos izmantot tikai absolūti nepieciešamos un pienācīgi pamatotos gadījumos
  . |
| --- | --- |

(38)

Visā pamatprogrammā jāpiemēro vienoti noteikumi
  un prasības
  ,
  tādējādi
  nodrošinot
  vienkāršotus un kopējus īstenošanas instrumentus, tostarp attiecībā uz uzraudzību un ziņošanu, kā arī
  saskaņotu satvaru, kas veicina dalību programmās, kuras pamatprogrammas budžets finansiāli atbalsta, ieskaitot dalību programmās, ko tādi finansētāji kā EIT, kopuzņēmumi vai citas struktūras pārvalda saskaņā ar LESD 187. pantu, un dalību programmās, ko saskaņā ar LESD 185. pantu uzņemas dalībvalstis. Jānodrošina iespējas pieņemt īpašus noteikumus
  , tomēr izņēmumu piemērošana jāierobežo, ļaujot tos izmantot tikai absolūti nepieciešamos un pienācīgi pamatotos gadījumos
  .

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

39. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (39) | Darbībās, uz kurām attiecas pamatprogrammas darbības joma, jāievēro pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Tādām darbībām jābūt saskaņā ar visiem tiesiskajiem pienākumiem, ieskaitot starptautiskās tiesības un saskarīgus Komisijas lēmumus, kā Komisijas 2013. gada 28. jūnija paziņojums (25), kā arī ētikas normām, kuru starpā ir pētnieka cieņas pārkāpuma nepieļaušana. LESD 13. pants jāņem vērā arī pētniecības pasākumos, un jāsamazina dzīvnieku izmantošana pētniecībā un izmēģināšanā, ar laiku izmantošanu pilnīgi izbeidzot. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39)

Darbībās, uz kurām attiecas pamatprogrammas darbības joma, jāievēro pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Tādām darbībām jābūt saskaņā ar visiem tiesiskajiem pienākumiem, ieskaitot starptautiskās tiesības un saskarīgus Komisijas lēmumus, kā Komisijas 2013. gada 28. jūnija paziņojums (25), kā arī ētikas normām, kuru starpā ir pētnieka cieņas pārkāpuma nepieļaušana. LESD 13. pants jāņem vērā arī pētniecības pasākumos, un jāsamazina dzīvnieku izmantošana pētniecībā un izmēģināšanā, ar laiku izmantošanu pilnīgi izbeidzot.

| (39) | Darbībās, uz kurām attiecas pamatprogrammas darbības joma, jāievēro pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Tādām darbībām jābūt saskaņā ar visiem tiesiskajiem pienākumiem, ieskaitot starptautiskās tiesības un saskarīgus Komisijas lēmumus, kā Komisijas 2013. gada 28. jūnija paziņojums (25), kā arī ētikas normām, kuru starpā ir pētnieka cieņas pārkāpuma nepieļaušana.
  Būtu jāņem vērā Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupas, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumi.
  LESD 13. pants jāņem vērā arī pētniecības pasākumos, un jāsamazina dzīvnieku izmantošana pētniecībā un izmēģināšanā, ar laiku izmantošanu pilnīgi izbeidzot. |
| --- | --- |

(39)

Darbībās, uz kurām attiecas pamatprogrammas darbības joma, jāievēro pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Tādām darbībām jābūt saskaņā ar visiem tiesiskajiem pienākumiem, ieskaitot starptautiskās tiesības un saskarīgus Komisijas lēmumus, kā Komisijas 2013. gada 28. jūnija paziņojums (25), kā arī ētikas normām, kuru starpā ir pētnieka cieņas pārkāpuma nepieļaušana.
  Būtu jāņem vērā Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupas, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumi.
  LESD 13. pants jāņem vērā arī pētniecības pasākumos, un jāsamazina dzīvnieku izmantošana pētniecībā un izmēģināšanā, ar laiku izmantošanu pilnīgi izbeidzot.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Atbilstīgi LESD 180. un 186. pantā noteiktajiem starptautiskās sadarbības mērķiem jāveicina trešās valstīs iedibinātu tiesību subjektu un starptautisku organizāciju dalība. Pamatprogrammas īstenošanai jānotiek saskaņā ar pasākumiem, kas pieņemti atbilstīgi LESD 75. un 215. pantam, un jāatbilst starptautisko tiesību aktiem. Darbībās, kas attiecas uz Savienības stratēģiskajiem aktīviem, interesēm, autonomiju vai drošību, dalību pamatprogrammas atsevišķās darbībās var ierobežot līdz dalībvalstīs iedibinātiem subjektiem vai līdz noteiktās asociētajās valstīs vai citās trešās valstīs iedibinātiem subjektiem līdzās tādiem dalībvalstu subjektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Atbilstīgi LESD 180. un 186. pantā noteiktajiem starptautiskās sadarbības mērķiem jāveicina trešās valstīs iedibinātu tiesību subjektu un starptautisku organizāciju dalība. Pamatprogrammas īstenošanai jānotiek saskaņā ar pasākumiem, kas pieņemti atbilstīgi LESD 75. un 215. pantam, un jāatbilst starptautisko tiesību aktiem. Darbībās, kas attiecas uz Savienības stratēģiskajiem aktīviem, interesēm, autonomiju vai drošību, dalību pamatprogrammas atsevišķās darbībās var ierobežot līdz dalībvalstīs iedibinātiem subjektiem vai līdz noteiktās asociētajās valstīs vai citās trešās valstīs iedibinātiem subjektiem līdzās tādiem dalībvalstu subjektiem.

| (40) | Atbilstīgi LESD 180. un 186. pantā noteiktajiem starptautiskās sadarbības mērķiem jāveicina trešās valstīs iedibinātu tiesību subjektu un starptautisku organizāciju dalība
  , ņemot vērā Savienības zinātniskās, sabiedriskās, ekonomiskās un tehnoloģiskās intereses
  . Pamatprogrammas īstenošanai jānotiek saskaņā ar pasākumiem, kas pieņemti atbilstīgi LESD 75. un 215. pantam, un jāatbilst starptautisko tiesību aktiem. Darbībās, kas attiecas uz Savienības stratēģiskajiem aktīviem, interesēm, autonomiju vai drošību, dalību pamatprogrammas atsevišķās darbībās var ierobežot līdz dalībvalstīs iedibinātiem subjektiem vai līdz noteiktās asociētajās valstīs vai citās trešās valstīs iedibinātiem subjektiem līdzās tādiem dalībvalstu subjektiem. |
| --- | --- |

(40)

Atbilstīgi LESD 180. un 186. pantā noteiktajiem starptautiskās sadarbības mērķiem jāveicina trešās valstīs iedibinātu tiesību subjektu un starptautisku organizāciju dalība
  , ņemot vērā Savienības zinātniskās, sabiedriskās, ekonomiskās un tehnoloģiskās intereses
  . Pamatprogrammas īstenošanai jānotiek saskaņā ar pasākumiem, kas pieņemti atbilstīgi LESD 75. un 215. pantam, un jāatbilst starptautisko tiesību aktiem. Darbībās, kas attiecas uz Savienības stratēģiskajiem aktīviem, interesēm, autonomiju vai drošību, dalību pamatprogrammas atsevišķās darbībās var ierobežot līdz dalībvalstīs iedibinātiem subjektiem vai līdz noteiktās asociētajās valstīs vai citās trešās valstīs iedibinātiem subjektiem līdzās tādiem dalībvalstu subjektiem.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

41. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (41) | Ņemot
  vērā, cik
  svarīgi
  ir
  cīnīties
  pret klimata pārmaiņām
  atbilstoši
  Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un
  ANO
  ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī
  pamatprogramma palīdzēs integrēt
  klimata
  politiku
  un
  sasniegt vispārējo mērķrādījumu “25
   %
  ES
  budžeta
  izdevumu – klimatisko mērķu sasniegšanai”
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41)

Ņemot
  vērā, cik
  svarīgi
  ir
  cīnīties
  pret klimata pārmaiņām
  atbilstoši
  Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un
  ANO
  ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī
  pamatprogramma palīdzēs integrēt
  klimata
  politiku
  un
  sasniegt vispārējo mērķrādījumu “25
   %
  ES
  budžeta
  izdevumu – klimatisko mērķu sasniegšanai”
  .

| (41) | Atzīstot, ka klimata pārmaiņas ir viena no lielākajām globālajām un sabiedrības problēmām un ņemot
  vērā
  to
  , cik
  svarīga
  ir
  rīcība cīņā
  pret klimata pārmaiņām
  atbilstīgi
  Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un
  Apvienoto Nāciju Organizācijas
  ilgtspējīgas attīstības mērķiem,
  Programma sniegs ieguldījumu ar vismaz 35 % no tās izdevumiem
  klimata
  mērķu atbalstīšanai kā daļu no Savienības apņemšanās panākt vispārējo mērķrādītāju, ka vismaz 30
   %
  Savienības budžeta izdevumu dotu ieguldījumus klimata mērķu sasniegšanā. Lai uzraudzītu un pārbaudītu šā mērķa izpildi, ir jāreģistrē visi ar klimatu saistītie izdevumi visās Savienības
  budžeta
  programmās, un tas jāatspoguļo attiecīgajās darba programmu daļās. Paredzamās izmaksas konkrētām tīras enerģijas tehnoloģijām ir jānorāda dalīti, lai nodrošinātu starptautisko salīdzināmību. Lai ņemtu vērā Eiropas Revīzijas palātas ieteikumus [Ziņojums 31/2016], ziņojot par klimata politikas integrēšanas mehānismiem, ex post būtu jānošķir klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām. |
| --- | --- |

(41)

Atzīstot, ka klimata pārmaiņas ir viena no lielākajām globālajām un sabiedrības problēmām un ņemot
  vērā
  to
  , cik
  svarīga
  ir
  rīcība cīņā
  pret klimata pārmaiņām
  atbilstīgi
  Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un
  Apvienoto Nāciju Organizācijas
  ilgtspējīgas attīstības mērķiem,
  Programma sniegs ieguldījumu ar vismaz 35 % no tās izdevumiem
  klimata
  mērķu atbalstīšanai kā daļu no Savienības apņemšanās panākt vispārējo mērķrādītāju, ka vismaz 30
   %
  Savienības budžeta izdevumu dotu ieguldījumus klimata mērķu sasniegšanā. Lai uzraudzītu un pārbaudītu šā mērķa izpildi, ir jāreģistrē visi ar klimatu saistītie izdevumi visās Savienības
  budžeta
  programmās, un tas jāatspoguļo attiecīgajās darba programmu daļās. Paredzamās izmaksas konkrētām tīras enerģijas tehnoloģijām ir jānorāda dalīti, lai nodrošinātu starptautisko salīdzināmību. Lai ņemtu vērā Eiropas Revīzijas palātas ieteikumus [Ziņojums 31/2016], ziņojot par klimata politikas integrēšanas mehānismiem, ex post būtu jānošķir klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

43. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (43) | Konfidenciālas vispārīgas informācijas izmantošana vai personu neatļauta piekļūšana konfidenciāliem rezultātiem var negatīvi ietekmēt Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu intereses. Konfidenciālu datu un klasificētas informācijas apstrādē jāvadās no visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, ieskaitot iestāžu iekšējos noteikumus, piemēram, Komisijas Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444, kurā ir noteikumi par drošības normām Eiropas Savienības klasificētās informācijas aizsardzībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43)

Konfidenciālas vispārīgas informācijas izmantošana vai personu neatļauta piekļūšana konfidenciāliem rezultātiem var negatīvi ietekmēt Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu intereses. Konfidenciālu datu un klasificētas informācijas apstrādē jāvadās no visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, ieskaitot iestāžu iekšējos noteikumus, piemēram, Komisijas Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444, kurā ir noteikumi par drošības normām Eiropas Savienības klasificētās informācijas aizsardzībai.

| (43) | Konfidenciālas vispārīgas informācijas
  un pētījumu datu
  izmantošana vai personu neatļauta piekļūšana konfidenciāliem rezultātiem var negatīvi ietekmēt Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu intereses. Konfidenciālu datu un klasificētas informācijas apstrādē jāvadās no visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, ieskaitot iestāžu iekšējos noteikumus, piemēram, Komisijas Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444, kurā ir noteikumi par drošības normām Eiropas Savienības klasificētās informācijas aizsardzībai. |
| --- | --- |

(43)

Konfidenciālas vispārīgas informācijas
  un pētījumu datu
  izmantošana vai personu neatļauta piekļūšana konfidenciāliem rezultātiem var negatīvi ietekmēt Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu intereses. Konfidenciālu datu un klasificētas informācijas apstrādē jāvadās no visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, ieskaitot iestāžu iekšējos noteikumus, piemēram, Komisijas Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444, kurā ir noteikumi par drošības normām Eiropas Savienības klasificētās informācijas aizsardzībai.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

44. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (44) | Jānosaka obligātie dalības nosacījumi gan vispārīga noteikuma veidā, ka konsorcijā jābūt vismaz vienai juridiskai personai no dalībvalsts, gan attiecībā uz atsevišķa pamatprogrammas darbību veida specifiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44)

Jānosaka obligātie dalības nosacījumi gan vispārīga noteikuma veidā, ka konsorcijā jābūt vismaz vienai juridiskai personai no dalībvalsts, gan attiecībā uz atsevišķa pamatprogrammas darbību veida specifiku.

svītrots

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

45. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (45) | Ir vajadzīgi
  noteikumi par Savienības finansējumu pamatprogrammas darbību dalībniekiem. Dotācijas
  jāīsteno
  , ņemot vērā
  visus
  Finanšu regulā
  noteiktos iemaksas veidus, ieskaitot iemaksas pēc fiksētas summas, vienotas likmes vai vienības izmaksām
  ,
  ar domu tos vēl vairāk vienkāršot
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(45)

Ir vajadzīgi
  noteikumi par Savienības finansējumu pamatprogrammas darbību dalībniekiem. Dotācijas
  jāīsteno
  , ņemot vērā
  visus
  Finanšu regulā
  noteiktos iemaksas veidus, ieskaitot iemaksas pēc fiksētas summas, vienotas likmes vai vienības izmaksām
  ,
  ar domu tos vēl vairāk vienkāršot
  .

| (45) | Jāievieš
  noteikumi par Savienības finansējumu pamatprogrammas darbību dalībniekiem. Dotācijas
  būs galvenais finansēšanas veids Programmā. Citi finansēšanas veidi būtu jāizraugās atkarībā no iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus
  ,
  jo īpaši
  ņemot vērā
  kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām tām būtu jāietver vienreizējo maksājumu, vienotu likmju un vienības standarta pašizmaksas izmantošanas izskatīšana, kā noteikts
  Finanšu regulā
  , lai tādējādi nodrošinātu vienkāršošanu. Pirms jebkura jauna izmaksu atmaksāšanas sistēma var tikt uzskatīta par patiesi vienkāršotu saņēmēju interesēs, jāveic paplašināta un pozitīva tās novērtēšana. |
| --- | --- |

(45)

Jāievieš
  noteikumi par Savienības finansējumu pamatprogrammas darbību dalībniekiem. Dotācijas
  būs galvenais finansēšanas veids Programmā. Citi finansēšanas veidi būtu jāizraugās atkarībā no iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus
  ,
  jo īpaši
  ņemot vērā
  kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām tām būtu jāietver vienreizējo maksājumu, vienotu likmju un vienības standarta pašizmaksas izmantošanas izskatīšana, kā noteikts
  Finanšu regulā
  , lai tādējādi nodrošinātu vienkāršošanu. Pirms jebkura jauna izmaksu atmaksāšanas sistēma var tikt uzskatīta par patiesi vienkāršotu saņēmēju interesēs, jāveic paplašināta un pozitīva tās novērtēšana.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

46. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (46) | Ar finansējuma likmēm šajā regulā domāti maksimālie apmēri, kas atbilst līdzfinansēšanas principam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46)

Ar finansējuma likmēm šajā regulā domāti maksimālie apmēri, kas atbilst līdzfinansēšanas principam.

svītrots

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

47. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (47) | Saskaņā ar Finanšu regulu pamatprogrammai jānodrošina pamats tam, lai tiktu plašāk akceptēta saņēmēju parasti izmantotā izmaksu uzskaites prakse, kas attiecas uz personāla izmaksām un iekšējos norēķinos izmantotajām preču un pakalpojumu vienības izmaksām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47)

Saskaņā ar Finanšu regulu pamatprogrammai jānodrošina pamats tam, lai tiktu plašāk akceptēta saņēmēju parasti izmantotā izmaksu uzskaites prakse, kas attiecas uz personāla izmaksām un iekšējos norēķinos izmantotajām preču un pakalpojumu vienības izmaksām.

| (47) | Saskaņā ar Finanšu regulu pamatprogrammai jānodrošina pamats tam, lai tiktu plašāk akceptēta saņēmēju parasti izmantotā izmaksu uzskaites prakse, kas attiecas uz personāla izmaksām un iekšējos norēķinos izmantotajām preču un pakalpojumu vienības izmaksām.
  Vienas vienības izmaksu izmantošanai par iekšējos norēķinos izmantotām precēm un pakalpojumiem, kas apvieno tiešās izmaksas un netiešās izmaksas, vajadzētu būt iespējai, ko varētu izvēlēties visi saņēmēji. Izmaksām, kas aplēstas, izmantojot iemaksu skalas, jābūt attiecināmām. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar Finanšu regulu pamatprogrammai jānodrošina pamats tam, lai tiktu plašāk akceptēta saņēmēju parasti izmantotā izmaksu uzskaites prakse, kas attiecas uz personāla izmaksām un iekšējos norēķinos izmantotajām preču un pakalpojumu vienības izmaksām.
  Vienas vienības izmaksu izmantošanai par iekšējos norēķinos izmantotām precēm un pakalpojumiem, kas apvieno tiešās izmaksas un netiešās izmaksas, vajadzētu būt iespējai, ko varētu izvēlēties visi saņēmēji. Izmaksām, kas aplēstas, izmantojot iemaksu skalas, jābūt attiecināmām.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

48. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (48) | Tagadējā faktisko personāla izmaksu atlīdzināšanas sistēma vēl vairāk jāvienkāršo, attīstot “Apvārsnī 2020” izstrādāto atalgošanas pieeju un vēl labāk pieskaņojoties Finanšu regulai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48)

Tagadējā faktisko personāla izmaksu atlīdzināšanas sistēma vēl vairāk jāvienkāršo, attīstot “Apvārsnī 2020” izstrādāto atalgošanas pieeju un vēl labāk pieskaņojoties Finanšu regulai.

| (48) | Tagadējā faktisko personāla izmaksu atlīdzināšanas sistēma vēl vairāk jāvienkāršo, attīstot “Apvārsnī 2020” izstrādāto atalgošanas pieeju un vēl labāk pieskaņojoties Finanšu regulai
  , ar mērķi nodrošināt “vienādu atalgojumu par vienādu darbu” kā vispārēju principu un novērst atalgojuma atšķirības starp Programmā iesaistītajiem ES pētniekiem
  . |
| --- | --- |

(48)

Tagadējā faktisko personāla izmaksu atlīdzināšanas sistēma vēl vairāk jāvienkāršo, attīstot “Apvārsnī 2020” izstrādāto atalgošanas pieeju un vēl labāk pieskaņojoties Finanšu regulai
  , ar mērķi nodrošināt “vienādu atalgojumu par vienādu darbu” kā vispārēju principu un novērst atalgojuma atšķirības starp Programmā iesaistītajiem ES pētniekiem
  .

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

50. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (50) | Jānosaka rezultātu izmantošanas un izplatīšanas normas, nodrošinot, ka saņēmēji piemērotā veidā rezultātus aizsargā, izmanto, izplata un gādā par to pieejamību. Vairāk vērības jāveltī rezultātu izmantošanai, īpaši Savienībā. Rezultātu izmantošanas un izplatīšanas plāni atbalsta saņēmējiem jāatjaunina darbības laikā
  un pēc tās
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(50)

Jānosaka rezultātu izmantošanas un izplatīšanas normas, nodrošinot, ka saņēmēji piemērotā veidā rezultātus aizsargā, izmanto, izplata un gādā par to pieejamību. Vairāk vērības jāveltī rezultātu izmantošanai, īpaši Savienībā. Rezultātu izmantošanas un izplatīšanas plāni atbalsta saņēmējiem jāatjaunina darbības laikā
  un pēc tās
  .

| (50) | Jānosaka rezultātu izmantošanas un izplatīšanas normas, nodrošinot, ka saņēmēji piemērotā veidā rezultātus aizsargā, izmanto, izplata un gādā par to pieejamību
  , ņemot vērā saņēmēju iespējamos ierobežojumus un leģitīmas intereses, piemēram, datu aizsardzības noteikumus, privātuma un drošības noteikumus, intelektuālā īpašuma tiesības, konfidencialitātes noteikumus, kā arī ES ekonomikas globālo konkurētspēju
  . Vairāk vērības jāveltī rezultātu izmantošanai,
  jo
  īpaši Savienībā. Rezultātu izmantošanas un izplatīšanas plāni atbalsta saņēmējiem
  būtu
  jāatjaunina darbības laikā. |
| --- | --- |

(50)

Jānosaka rezultātu izmantošanas un izplatīšanas normas, nodrošinot, ka saņēmēji piemērotā veidā rezultātus aizsargā, izmanto, izplata un gādā par to pieejamību
  , ņemot vērā saņēmēju iespējamos ierobežojumus un leģitīmas intereses, piemēram, datu aizsardzības noteikumus, privātuma un drošības noteikumus, intelektuālā īpašuma tiesības, konfidencialitātes noteikumus, kā arī ES ekonomikas globālo konkurētspēju
  . Vairāk vērības jāveltī rezultātu izmantošanai,
  jo
  īpaši Savienībā. Rezultātu izmantošanas un izplatīšanas plāni atbalsta saņēmējiem
  būtu
  jāatjaunina darbības laikā.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

51. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (51) | Jāsaglabā pamatprogrammas
  priekšteces “Apvārsnis 2020” priekšlikumu izvērtēšanas un atlases sistēmas galvenie elementi, īpašu vērību atvēlot izcilībai. Priekšlikumi arī turpmāk jāatlasa uz
  neatkarīgu ekspertu vērtējuma pamata
  . Attiecīgā gadījumā jāņem vērā nepieciešamība nodrošināt vispārēju saskanību ar projektu portfeli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(51)

Jāsaglabā pamatprogrammas
  priekšteces “Apvārsnis 2020” priekšlikumu izvērtēšanas un atlases sistēmas galvenie elementi, īpašu vērību atvēlot izcilībai. Priekšlikumi arī turpmāk jāatlasa uz
  neatkarīgu ekspertu vērtējuma pamata
  . Attiecīgā gadījumā jāņem vērā nepieciešamība nodrošināt vispārēju saskanību ar projektu portfeli.

| (51) | Būtu jāsaglabā Programmas
  priekšteces “Apvārsnis 2020” priekšlikumu izvērtēšanas un atlases sistēmas galvenie elementi, īpašu vērību atvēlot izcilībai
  un ietekmes, īstenošanas kvalitātes un efektivitātes kritērijiem
  . Priekšlikumi arī turpmāk jāatlasa
  , pamatojoties
  uz
  novērtējumu, ko snieguši neatkarīgi eksperti, kuri pārstāv pēc iespējas vairāk dalībvalstu. Vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāorganizē anonīms novērtējums un jāanalizē rezultāti, lai izvairītos no neobjektivitātes
  . Attiecīgā gadījumā
  neatkarīgiem ekspertiem
  jāņem vērā nepieciešamība nodrošināt vispārēju saskanību ar projektu portfeli. |
| --- | --- |

(51)

Būtu jāsaglabā Programmas
  priekšteces “Apvārsnis 2020” priekšlikumu izvērtēšanas un atlases sistēmas galvenie elementi, īpašu vērību atvēlot izcilībai
  un ietekmes, īstenošanas kvalitātes un efektivitātes kritērijiem
  . Priekšlikumi arī turpmāk jāatlasa
  , pamatojoties
  uz
  novērtējumu, ko snieguši neatkarīgi eksperti, kuri pārstāv pēc iespējas vairāk dalībvalstu. Vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāorganizē anonīms novērtējums un jāanalizē rezultāti, lai izvairītos no neobjektivitātes
  . Attiecīgā gadījumā
  neatkarīgiem ekspertiem
  jāņem vērā nepieciešamība nodrošināt vispārēju saskanību ar projektu portfeli.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

52. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (52) | Lai mazinātu Savienības līdzekļu saņēmēju administratīvo
  slodzi
  ,
  jāparedz plašāka
  atsaukšanās uz pastāvošiem revīzijas rezultātiem un vērtējumiem
  , arī
  no citām Savienības programmām. Tāda atsaukšanās skaidri jānosaka, ņemot vērā arī citus ticamības noteikšanas elementus, kā sistēmu un procesu revīzijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(52)

Lai mazinātu Savienības līdzekļu saņēmēju administratīvo
  slodzi
  ,
  jāparedz plašāka
  atsaukšanās uz pastāvošiem revīzijas rezultātiem un vērtējumiem
  , arī
  no citām Savienības programmām. Tāda atsaukšanās skaidri jānosaka, ņemot vērā arī citus ticamības noteikšanas elementus, kā sistēmu un procesu revīzijas.

| (52) | Lai mazinātu Savienības līdzekļu saņēmēju administratīvo
  slogu
  ,
  visās pamatprogrammas daļās būtu jāīsteno sistemātiska
  atsaukšanās uz pastāvošiem revīzijas rezultātiem un vērtējumiem no citām Savienības programmām
  , saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu
  . Tāda atsaukšanās skaidri jānosaka, ņemot vērā arī citus ticamības noteikšanas elementus, kā sistēmu un procesu revīzijas. |
| --- | --- |

(52)

Lai mazinātu Savienības līdzekļu saņēmēju administratīvo
  slogu
  ,
  visās pamatprogrammas daļās būtu jāīsteno sistemātiska
  atsaukšanās uz pastāvošiem revīzijas rezultātiem un vērtējumiem no citām Savienības programmām
  , saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu
  . Tāda atsaukšanās skaidri jānosaka, ņemot vērā arī citus ticamības noteikšanas elementus, kā sistēmu un procesu revīzijas.

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

53. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (53) | Specifisku problēmu risinājumi pētniecības un inovācijas jomā atalgojami ar balvām, pēc vajadzības arī ar kopīgām vai vienotām balvām, kuru piešķiršanu Komisija vai finansēšanas struktūra rīko kopā ar citām Savienības struktūrām, trešām valstīm, starptautiskām organizācijām vai bezpeļņas tiesību subjektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53)

Specifisku problēmu risinājumi pētniecības un inovācijas jomā atalgojami ar balvām, pēc vajadzības arī ar kopīgām vai vienotām balvām, kuru piešķiršanu Komisija vai finansēšanas struktūra rīko kopā ar citām Savienības struktūrām, trešām valstīm, starptautiskām organizācijām vai bezpeļņas tiesību subjektiem.

| (53) | Specifisku problēmu risinājumi pētniecības un inovācijas jomās atalgojami ar balvām, pēc vajadzības arī ar kopīgām vai vienotām balvām, kuru piešķiršanu Komisija vai finansēšanas struktūra rīko kopā ar citām Savienības struktūrām, trešām valstīm, starptautiskām organizācijām vai bezpeļņas tiesību subjektiem.
  Jo īpaši būtu jāpiešķir godalgas projektiem, kas piesaista zinātniekus paplašināšanās valstīm, kā arī veiksmīgiem projektiem, lai palielinātu to pamanāmību un ļautu izvērst Savienības finansēto darbību popularizēšanu. |
| --- | --- |

(53)

Specifisku problēmu risinājumi pētniecības un inovācijas jomās atalgojami ar balvām, pēc vajadzības arī ar kopīgām vai vienotām balvām, kuru piešķiršanu Komisija vai finansēšanas struktūra rīko kopā ar citām Savienības struktūrām, trešām valstīm, starptautiskām organizācijām vai bezpeļņas tiesību subjektiem.
  Jo īpaši būtu jāpiešķir godalgas projektiem, kas piesaista zinātniekus paplašināšanās valstīm, kā arī veiksmīgiem projektiem, lai palielinātu to pamanāmību un ļautu izvērst Savienības finansēto darbību popularizēšanu.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

54. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (54) | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un dot rezultātu, īpaši – ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slodzi un paredzamo neatbilstības risku.
  Dotāciju gadījumā jāapsver
  arī fiksētas summas, vienotas likmes un vienības izmaksu likmes
  izmantošana, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(54)

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un dot rezultātu, īpaši – ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slodzi un paredzamo neatbilstības risku.
  Dotāciju gadījumā jāapsver
  arī fiksētas summas, vienotas likmes un vienības izmaksu likmes
  izmantošana,

| (54) | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un dot rezultātu, īpaši – ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slodzi un paredzamo neatbilstības risku.
  Būtu jāiekļauj
  arī
  izskatīšana attiecībā uz
  fiksētas summas, vienotas likmes un vienības izmaksu likmes
  izmantošanu. |
| --- | --- |

(54)

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un dot rezultātu, īpaši – ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slodzi un paredzamo neatbilstības risku.
  Būtu jāiekļauj
  arī
  izskatīšana attiecībā uz
  fiksētas summas, vienotas likmes un vienības izmaksu likmes
  izmantošanu.

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

1. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| Priekšmets | Priekšmets |
| 1.   Ar šo regulu izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” (“Programma”) un paredz noteikumus par dalību un rezultātu izplatīšanu atbilstīgi Programmai veicamajās netiešajās darbībās. | 1.   Ar šo regulu izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” (“Programma”) un paredz noteikumus par dalību un rezultātu izplatīšanu atbilstīgi Programmai veicamajās netiešajās darbībās
  un nosaka satvaru Savienības atbalsta pārvaldībai attiecībā uz pētniecības un inovācijas darbībām
  . |
| 2.   Regulā ir izklāstīti Programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma formas un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi. | 2.   Regulā ir izklāstīti Programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma formas un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi. |
| 3.   Programmu īsteno ar: | 3.   Programmu īsteno ar: |
| (a) | īpašo programmu, kas izveidota ar Lēmumu .../.../ES (25), kurā paredzēts arī
  finansiālais ieguldījums EIT
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1. pants

1. pants

Priekšmets

Priekšmets

1.   Ar šo regulu izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” (“Programma”) un paredz noteikumus par dalību un rezultātu izplatīšanu atbilstīgi Programmai veicamajās netiešajās darbībās.

1.   Ar šo regulu izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” (“Programma”) un paredz noteikumus par dalību un rezultātu izplatīšanu atbilstīgi Programmai veicamajās netiešajās darbībās
  un nosaka satvaru Savienības atbalsta pārvaldībai attiecībā uz pētniecības un inovācijas darbībām
  .

2.   Regulā ir izklāstīti Programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma formas un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

2.   Regulā ir izklāstīti Programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma formas un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

3.   Programmu īsteno ar:

3.   Programmu īsteno ar:

(a)

īpašo programmu, kas izveidota ar Lēmumu .../.../ES (25), kurā paredzēts arī
  finansiālais ieguldījums EIT
  ;

25

finansiālais ieguldījums EIT

| (a) | īpašo programmu, kas izveidota ar Lēmumu .../.../ES (25), kurā paredzēts arī
  EIT pamatojums un intervences jomas
  ; |
| --- | --- |

(a)

īpašo programmu, kas izveidota ar Lēmumu .../.../ES (25), kurā paredzēts arī
  EIT pamatojums un intervences jomas
  ;

25

EIT pamatojums un intervences jomas

| (b) | īpašo programmu pētījumiem aizsardzības jomā, kas izveidota ar Regulu .../.../ES. |
| --- | --- |

(b)

īpašo programmu pētījumiem aizsardzības jomā, kas izveidota ar Regulu .../.../ES.

| (b) | īpašo programmu pētījumiem aizsardzības jomā, kas izveidota ar Regulu .../.../ES. |
| --- | --- |

(b)

īpašo programmu pētījumiem aizsardzības jomā, kas izveidota ar Regulu .../.../ES.

4.   Ja vien nav skaidri noteikts citādi, šajā regulā lietotie termini “Apvārsnis Eiropa”, “Programma” un “īpašā programma”
  ietver vienīgi ar
  3. punkta
  a
  ) apakšpunktā
  minēto īpašo programmu saistītos aspektus
  .

4.   Ja vien nav skaidri noteikts citādi, šajā regulā lietotie termini “Apvārsnis Eiropa”, “Programma” un “īpašā programma”
  neattiecas uz
  3. punkta
  b
  ) apakšpunktā
  minētās īpašās Programmas saistītajiem aspektiem
  .

4.a
     
  EIT īsteno Programmu saskaņā ar Stratēģisko pētniecības un inovācijas plānu un ar EIT stratēģisko inovāciju programmu 2021.–2027. gadam, paredzot, ka ikviena jaunizveidota ZIK, ja iespējams, ir saistīta ar papildu un atbilstīgiem budžeta resursiem, un tā nekaitē pašreizējo ZIK mērķiem un saistībām;

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants

2. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. pants | 2. pants |
| Definīcijas | Definīcijas |
| Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: | Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: |
| (1) | “pētniecības infrastruktūras” ir objekti, kur pieejami resursi un pakalpojumi, ko pētniecības kopienas izmanto, lai veiktu pētījumus un sekmētu inovāciju attiecīgajās jomās. Šajā definīcijā ietverti arī saistītie cilvēkresursi, un tā attiecas uz svarīgāko aprīkojumu vai instrumentu kopām; ar zināšanām saistītie objekti, piemēram, krājumi, arhīvi vai zinātnisko datu infrastruktūras; datošanas sistēmas, sakaru tīkli un citas unikālas infrastruktūras, kuras var izmantot ārējie lietotāji un kurām ir būtiska nozīme, lai sasniegtu izcilību pētniecības un inovācijas jomā. Vajadzības gadījumā infrastruktūras var izmantot arī ar pētniecību nesaistītās jomās, piemēram, izglītības vai publisko pakalpojumu sniegšanas jomā, un tās var būt “vienkopus”, “virtuālas” vai “izkliedētas”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2. pants

2. pants

Definīcijas

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

(1)

“pētniecības infrastruktūras” ir objekti, kur pieejami resursi un pakalpojumi, ko pētniecības kopienas izmanto, lai veiktu pētījumus un sekmētu inovāciju attiecīgajās jomās. Šajā definīcijā ietverti arī saistītie cilvēkresursi, un tā attiecas uz svarīgāko aprīkojumu vai instrumentu kopām; ar zināšanām saistītie objekti, piemēram, krājumi, arhīvi vai zinātnisko datu infrastruktūras; datošanas sistēmas, sakaru tīkli un citas unikālas infrastruktūras, kuras var izmantot ārējie lietotāji un kurām ir būtiska nozīme, lai sasniegtu izcilību pētniecības un inovācijas jomā. Vajadzības gadījumā infrastruktūras var izmantot arī ar pētniecību nesaistītās jomās, piemēram, izglītības vai publisko pakalpojumu sniegšanas jomā, un tās var būt “vienkopus”, “virtuālas” vai “izkliedētas”;

| (1) | “pētniecības infrastruktūras” ir objekti, kur pieejami resursi un pakalpojumi, ko pētniecības kopienas izmanto, lai veiktu pētījumus un sekmētu inovāciju attiecīgajās jomās. Šajā definīcijā ietverti arī saistītie cilvēkresursi, un tā attiecas uz svarīgāko aprīkojumu vai instrumentu kopām
  , īpaši tām, kas saņem atbalstu no citiem Savienības fondiem, kā minēts IV pielikumā
  ; ar zināšanām saistītie objekti, piemēram, krājumi, arhīvi vai zinātnisko datu infrastruktūras; datošanas sistēmas, sakaru tīkli un citas unikālas infrastruktūras, kuras var izmantot ārējie lietotāji un kurām ir būtiska nozīme, lai sasniegtu izcilību pētniecības un inovācijas jomā. Vajadzības gadījumā infrastruktūras var izmantot arī ar pētniecību nesaistītās jomās, piemēram, izglītības vai publisko pakalpojumu sniegšanas jomā, un tās var būt “vienkopus”, “virtuālas” vai “izkliedētas”; |
| --- | --- |

(1)

“pētniecības infrastruktūras” ir objekti, kur pieejami resursi un pakalpojumi, ko pētniecības kopienas izmanto, lai veiktu pētījumus un sekmētu inovāciju attiecīgajās jomās. Šajā definīcijā ietverti arī saistītie cilvēkresursi, un tā attiecas uz svarīgāko aprīkojumu vai instrumentu kopām
  , īpaši tām, kas saņem atbalstu no citiem Savienības fondiem, kā minēts IV pielikumā
  ; ar zināšanām saistītie objekti, piemēram, krājumi, arhīvi vai zinātnisko datu infrastruktūras; datošanas sistēmas, sakaru tīkli un citas unikālas infrastruktūras, kuras var izmantot ārējie lietotāji un kurām ir būtiska nozīme, lai sasniegtu izcilību pētniecības un inovācijas jomā. Vajadzības gadījumā infrastruktūras var izmantot arī ar pētniecību nesaistītās jomās, piemēram, izglītības vai publisko pakalpojumu sniegšanas jomā, un tās var būt “vienkopus”, “virtuālas” vai “izkliedētas”;

, īpaši tām, kas saņem atbalstu no citiem Savienības fondiem, kā minēts IV pielikumā

| (2) | “pārdomātas specializācijas stratēģija” ir pārdomātas specializācijas stratēģija, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (26) un kas izpilda Regulā (ES) XX [Kopīgo noteikumu regula] izklāstītos veicinošos nosacījumus; |
| --- | --- |

(2)

“pārdomātas specializācijas stratēģija” ir pārdomātas specializācijas stratēģija, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (26) un kas izpilda Regulā (ES) XX [Kopīgo noteikumu regula] izklāstītos veicinošos nosacījumus;

26

| (2) | “pārdomātas specializācijas stratēģija” ir pārdomātas specializācijas stratēģija, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (26) un kas izpilda Regulā (ES) XX [Kopīgo noteikumu regula] izklāstītos veicinošos nosacījumus; |
| --- | --- |

(2)

“pārdomātas specializācijas stratēģija” ir pārdomātas specializācijas stratēģija, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (26) un kas izpilda Regulā (ES) XX [Kopīgo noteikumu regula] izklāstītos veicinošos nosacījumus;

26

| (3) | “Eiropas partnerība” ir iniciatīva, kuras ietvaros Savienība kopā ar privātā un/vai publiskā sektora partneriem (piemēram, rūpniecības nozares pārstāvjiem, pētniecības organizācijām, struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī, vai pilsoniskās sabiedrības organizācijām,
  to starpā
  fondiem) apņemas kopīgi atbalstīt tādu pētniecības un inovācijas pasākumu programmas izstrādi un īstenošanu, kuri var būt saistīti ar iekļūšanu tirgū, regulējuma ieviešanu vai politikas apguvi; |
| --- | --- |

(3)

“Eiropas partnerība” ir iniciatīva, kuras ietvaros Savienība kopā ar privātā un/vai publiskā sektora partneriem (piemēram, rūpniecības nozares pārstāvjiem, pētniecības organizācijām, struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī, vai pilsoniskās sabiedrības organizācijām,
  to starpā
  fondiem) apņemas kopīgi atbalstīt tādu pētniecības un inovācijas pasākumu programmas izstrādi un īstenošanu, kuri var būt saistīti ar iekļūšanu tirgū, regulējuma ieviešanu vai politikas apguvi;

to starpā

| (3) | “Eiropas partnerība” ir iniciatīva, kuras ietvaros Savienība kopā ar privātā un/vai publiskā sektora partneriem (piemēram, rūpniecības nozares pārstāvjiem,
  universitātēm,
  pētniecības organizācijām,
  tostarp pētniecības infrastruktūrām,
  struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī, vai pilsoniskās sabiedrības organizācijām,
  tostarp nevalstiskām organizācijām un
  fondiem),
  attiecīgos gadījumos
  apņemas kopīgi atbalstīt tādu pētniecības un inovācijas pasākumu programmas izstrādi un īstenošanu,
  kuri noteikti LESD 185. un 187. pantā un
  kuri var būt saistīti ar iekļūšanu tirgū, regulējuma ieviešanu vai politikas apguvi; |
| --- | --- |

(3)

“Eiropas partnerība” ir iniciatīva, kuras ietvaros Savienība kopā ar privātā un/vai publiskā sektora partneriem (piemēram, rūpniecības nozares pārstāvjiem,
  universitātēm,
  pētniecības organizācijām,
  tostarp pētniecības infrastruktūrām,
  struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī, vai pilsoniskās sabiedrības organizācijām,
  tostarp nevalstiskām organizācijām un
  fondiem),
  attiecīgos gadījumos
  apņemas kopīgi atbalstīt tādu pētniecības un inovācijas pasākumu programmas izstrādi un īstenošanu,
  kuri noteikti LESD 185. un 187. pantā un
  kuri var būt saistīti ar iekļūšanu tirgū, regulējuma ieviešanu vai politikas apguvi;

universitātēm,

tostarp pētniecības infrastruktūrām,

tostarp nevalstiskām organizācijām un

attiecīgos gadījumos

kuri noteikti LESD 185. un 187. pantā un

| (4) | “atvērtā piekļuve” ir tiešsaistē galalietotājiem nodrošināta bezmaksas piekļuve pētnieciskajai izlaidei, kas radīta Programmā finansēto darbību īstenošanas rezultātā, jo īpaši zinātniskajām publikācijām un pētījumu datiem; |
| --- | --- |

(4)

“atvērtā piekļuve” ir tiešsaistē galalietotājiem nodrošināta bezmaksas piekļuve pētnieciskajai izlaidei, kas radīta Programmā finansēto darbību īstenošanas rezultātā, jo īpaši zinātniskajām publikācijām un pētījumu datiem;

| (4) | “atvērtā piekļuve” ir tiešsaistē galalietotājiem nodrošināta bezmaksas piekļuve pētnieciskajai izlaidei, kas radīta Programmā finansēto darbību īstenošanas rezultātā, jo īpaši zinātniskajām publikācijām un pētījumu datiem
  . Attiecībā uz pētījumu datiem, attiecīgajām privātuma un drošības interesēm, kā arī intelektuālā īpašuma tiesībām, konfidencialitāti, Eiropas Savienības vispārējo tautsaimniecības konkurētspēju un citām likumīgām interesēm ievēro principu “tik atvērts, cik iespējams, un tik slēgts, cik vajadzīgs” un piemēro “noteiktas nepiedalīšanās iespējas”
  ; |
| --- | --- |

(4)

“atvērtā piekļuve” ir tiešsaistē galalietotājiem nodrošināta bezmaksas piekļuve pētnieciskajai izlaidei, kas radīta Programmā finansēto darbību īstenošanas rezultātā, jo īpaši zinātniskajām publikācijām un pētījumu datiem
  . Attiecībā uz pētījumu datiem, attiecīgajām privātuma un drošības interesēm, kā arī intelektuālā īpašuma tiesībām, konfidencialitāti, Eiropas Savienības vispārējo tautsaimniecības konkurētspēju un citām likumīgām interesēm ievēro principu “tik atvērts, cik iespējams, un tik slēgts, cik vajadzīgs” un piemēro “noteiktas nepiedalīšanās iespējas”
  ;

. Attiecībā uz pētījumu datiem, attiecīgajām privātuma un drošības interesēm, kā arī intelektuālā īpašuma tiesībām, konfidencialitāti, Eiropas Savienības vispārējo tautsaimniecības konkurētspēju un citām likumīgām interesēm ievēro principu “tik atvērts, cik iespējams, un tik slēgts, cik vajadzīgs” un piemēro “noteiktas nepiedalīšanās iespējas”

| (5) | “uzdevums” ir tādu darbību portfelis, kuru nolūks ir noteiktā termiņā sasniegt izmērāmu mērķi un radīt tādu ietekmi attiecībā uz zinātni un tehnoloģijām, un/vai
  sabiedrību
  un iedzīvotājiem, ko ar atsevišķām darbībām nebūtu iespējams panākt; |
| --- | --- |

(5)

“uzdevums” ir tādu darbību portfelis, kuru nolūks ir noteiktā termiņā sasniegt izmērāmu mērķi un radīt tādu ietekmi attiecībā uz zinātni un tehnoloģijām, un/vai
  sabiedrību
  un iedzīvotājiem, ko ar atsevišķām darbībām nebūtu iespējams panākt;

sabiedrību

| (5) | “uzdevums” ir
  izcilības virzītu pētniecības un inovācijas
  darbību
  , kas varbūt starpkopu un transversālas,
  portfelis, kuru nolūks ir noteiktā termiņā sasniegt izmērāmu mērķi un radīt tādu ietekmi attiecībā uz zinātni un tehnoloģijām,
  sabiedrības interesēm, politikas veidošanu
  un/vai
  diplomātiju,
  un iedzīvotājiem, ko ar atsevišķām darbībām nebūtu iespējams panākt; |
| --- | --- |

(5)

“uzdevums” ir
  izcilības virzītu pētniecības un inovācijas
  darbību
  , kas varbūt starpkopu un transversālas,
  portfelis, kuru nolūks ir noteiktā termiņā sasniegt izmērāmu mērķi un radīt tādu ietekmi attiecībā uz zinātni un tehnoloģijām,
  sabiedrības interesēm, politikas veidošanu
  un/vai
  diplomātiju,
  un iedzīvotājiem, ko ar atsevišķām darbībām nebūtu iespējams panākt;

izcilības virzītu pētniecības un inovācijas

, kas varbūt starpkopu un transversālas,

sabiedrības interesēm, politikas veidošanu

diplomātiju,

| (6) | “pirmskomercializācijas iepirkums” ir tādu pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums, kuri ietver riska/ieguvumu dalīšanu atbilstoši tirgus nosacījumiem un konkurencei pakļautu izstrādi pa posmiem, kur pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums ir skaidri nošķirts no gatavo izstrādājumu ieviešanas komerciālos apjomos; |
| --- | --- |

(6)

“pirmskomercializācijas iepirkums” ir tādu pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums, kuri ietver riska/ieguvumu dalīšanu atbilstoši tirgus nosacījumiem un konkurencei pakļautu izstrādi pa posmiem, kur pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums ir skaidri nošķirts no gatavo izstrādājumu ieviešanas komerciālos apjomos;

| (6) | “pirmskomercializācijas iepirkums” ir tādu pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums, kuri ietver riska/ieguvumu dalīšanu atbilstoši tirgus nosacījumiem un konkurencei pakļautu izstrādi pa posmiem, kur pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums ir skaidri nošķirts no gatavo izstrādājumu ieviešanas komerciālos apjomos; |
| --- | --- |

(6)

“pirmskomercializācijas iepirkums” ir tādu pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums, kuri ietver riska/ieguvumu dalīšanu atbilstoši tirgus nosacījumiem un konkurencei pakļautu izstrādi pa posmiem, kur pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums ir skaidri nošķirts no gatavo izstrādājumu ieviešanas komerciālos apjomos;

| (7) | “inovatīvu risinājumu publiskais iepirkums” ir iepirkums, kurā līgumslēdzējas iestādes rīkojas kā sākuma klients attiecībā uz inovatīvām precēm vai pakalpojumiem, kas vēl nav pieejami plašā komerciālā mērogā, un var ietvert atbilstības pārbaudi; |
| --- | --- |

(7)

“inovatīvu risinājumu publiskais iepirkums” ir iepirkums, kurā līgumslēdzējas iestādes rīkojas kā sākuma klients attiecībā uz inovatīvām precēm vai pakalpojumiem, kas vēl nav pieejami plašā komerciālā mērogā, un var ietvert atbilstības pārbaudi;

| (7) | “inovatīvu risinājumu publiskais iepirkums” ir iepirkums, kurā līgumslēdzējas iestādes rīkojas kā sākuma klients attiecībā uz inovatīvām precēm vai pakalpojumiem, kas vēl nav pieejami plašā komerciālā mērogā, un var ietvert atbilstības pārbaudi; |
| --- | --- |

(7)

“inovatīvu risinājumu publiskais iepirkums” ir iepirkums, kurā līgumslēdzējas iestādes rīkojas kā sākuma klients attiecībā uz inovatīvām precēm vai pakalpojumiem, kas vēl nav pieejami plašā komerciālā mērogā, un var ietvert atbilstības pārbaudi;

| (8) | “piekļuves tiesības” ir tiesības izmantot rezultātus vai iepriekš
  uzkrātās
  zināšanas; |
| --- | --- |

(8)

“piekļuves tiesības” ir tiesības izmantot rezultātus vai iepriekš
  uzkrātās
  zināšanas;

uzkrātās

| (8) | “piekļuves tiesības” ir tiesības izmantot rezultātus vai iepriekš
  uzkrātas
  zināšanas
  atbilstoši noteikumiem un nosacījumiem, kas paredzēti saskaņā ar šo regulu
  ; |
| --- | --- |

(8)

“piekļuves tiesības” ir tiesības izmantot rezultātus vai iepriekš
  uzkrātas
  zināšanas
  atbilstoši noteikumiem un nosacījumiem, kas paredzēti saskaņā ar šo regulu
  ;

uzkrātas

atbilstoši noteikumiem un nosacījumiem, kas paredzēti saskaņā ar šo regulu

| (9) | “iepriekš uzkrātās zināšanas” ir visi dati, zinātība vai informācija neatkarīgi no formas vai rakstura (materiāla vai nemateriāla), arī jebkuras tiesības, piemēram, intelektuālā īpašuma tiesības: (i) kas bijušas saņēmēju rīcībā pirms iesaistīšanās darbībā; ko saņēmēji
  rakstiski
  noteikuši
  jebkādā veidā
  , kā tas nepieciešams saistībā ar darbības īstenošanu vai
  tās
  rezultātu izmantošanu; |
| --- | --- |

(9)

“iepriekš uzkrātās zināšanas” ir visi dati, zinātība vai informācija neatkarīgi no formas vai rakstura (materiāla vai nemateriāla), arī jebkuras tiesības, piemēram, intelektuālā īpašuma tiesības: (i) kas bijušas saņēmēju rīcībā pirms iesaistīšanās darbībā; ko saņēmēji
  rakstiski
  noteikuši
  jebkādā veidā
  , kā tas nepieciešams saistībā ar darbības īstenošanu vai
  tās
  rezultātu izmantošanu;

rakstiski

jebkādā veidā

tās

| (9) | “iepriekš uzkrātās zināšanas” ir visi dati, zinātība vai informācija neatkarīgi no formas vai rakstura (materiāla vai nemateriāla), arī jebkuras tiesības, piemēram, intelektuālā īpašuma tiesības: (i) kas bijušas saņēmēju rīcībā pirms iesaistīšanās darbībā
  , un (ii)
  ko saņēmēji
  ir
  noteikuši
  rakstiskā līgumā
  , kā tas nepieciešams saistībā ar darbības īstenošanu vai rezultātu izmantošanu; |
| --- | --- |

(9)

“iepriekš uzkrātās zināšanas” ir visi dati, zinātība vai informācija neatkarīgi no formas vai rakstura (materiāla vai nemateriāla), arī jebkuras tiesības, piemēram, intelektuālā īpašuma tiesības: (i) kas bijušas saņēmēju rīcībā pirms iesaistīšanās darbībā
  , un (ii)
  ko saņēmēji
  ir
  noteikuši
  rakstiskā līgumā
  , kā tas nepieciešams saistībā ar darbības īstenošanu vai rezultātu izmantošanu;

, un (ii)

ir

rakstiskā līgumā

| (10) | “izplatīšana” ir rezultātu publiskošana ar atbilstošiem līdzekļiem (izņemot publiskošanu, kas izriet no rezultātu aizsardzības vai izmantošanas), ieskaitot zinātniskajās publikācijās jebkurā plašsaziņas līdzeklī; |
| --- | --- |

(10)

“izplatīšana” ir rezultātu publiskošana ar atbilstošiem līdzekļiem (izņemot publiskošanu, kas izriet no rezultātu aizsardzības vai izmantošanas), ieskaitot zinātniskajās publikācijās jebkurā plašsaziņas līdzeklī;

| (10) | “izplatīšana” ir rezultātu publiskošana ar atbilstošiem līdzekļiem (izņemot publiskošanu, kas izriet no rezultātu aizsardzības vai izmantošanas), ieskaitot zinātniskajās publikācijās jebkurā plašsaziņas līdzeklī; |
| --- | --- |

(10)

“izplatīšana” ir rezultātu publiskošana ar atbilstošiem līdzekļiem (izņemot publiskošanu, kas izriet no rezultātu aizsardzības vai izmantošanas), ieskaitot zinātniskajās publikācijās jebkurā plašsaziņas līdzeklī;

| (11) | “izmantošana” ir rezultātu lietošana turpmākos pētniecības un inovācijas pasākumos, kas nav attiecīgajā darbībā ietvertie pētniecības un inovācijas pasākumi, vai produkta vai procesa
  izstrādē
  ,
  izveidē
  ,
  ražošanā
  un
  laišanā
  tirgū vai pakalpojuma
  izveidē
  un
  sniegšanā
  , vai arī standartizācijas
  pasākumos
  ; |
| --- | --- |

(11)

“izmantošana” ir rezultātu lietošana turpmākos pētniecības un inovācijas pasākumos, kas nav attiecīgajā darbībā ietvertie pētniecības un inovācijas pasākumi, vai produkta vai procesa
  izstrādē
  ,
  izveidē
  ,
  ražošanā
  un
  laišanā
  tirgū vai pakalpojuma
  izveidē
  un
  sniegšanā
  , vai arī standartizācijas
  pasākumos
  ;

izstrādē

izveidē

ražošanā

laišanā

izveidē

sniegšanā

pasākumos

| (11) | “izmantošana” ir rezultātu lietošana turpmākos pētniecības un inovācijas pasākumos, kas nav attiecīgajā darbībā ietvertie pētniecības un inovācijas pasākumi, vai
  , citstarp, komerciāla izmantošana, piemēram,
  produkta vai procesa
  izstrāde
  ,
  izveide
  ,
  ražošana
  un
  laišana
  tirgū vai pakalpojuma
  izveide
  un
  sniegšana
  , vai arī standartizācijas
  pasākumi
  ; |
| --- | --- |

(11)

“izmantošana” ir rezultātu lietošana turpmākos pētniecības un inovācijas pasākumos, kas nav attiecīgajā darbībā ietvertie pētniecības un inovācijas pasākumi, vai
  , citstarp, komerciāla izmantošana, piemēram,
  produkta vai procesa
  izstrāde
  ,
  izveide
  ,
  ražošana
  un
  laišana
  tirgū vai pakalpojuma
  izveide
  un
  sniegšana
  , vai arī standartizācijas
  pasākumi
  ;

, citstarp, komerciāla izmantošana, piemēram,

izstrāde

izveide

ražošana

laišana

izveide

sniegšana

pasākumi

| (12) | “taisnīgi un saprātīgi nosacījumi” ir atbilstīgi nosacījumi, to starpā iespējamie finansiālie noteikumi vai autoratlīdzības nepiemērošanas nosacījumi, ņemot vērā īpašos apstākļus, kādos pieprasīta piekļuve, piemēram, to rezultātu vai iepriekš uzkrāto zināšanu faktisko vai iespējamo vērtību, kam tiek pieprasīta piekļuve, un/vai paredzētās izmantošanas jomu, ilgumu vai citus izmantošanas aspektus; |
| --- | --- |

(12)

“taisnīgi un saprātīgi nosacījumi” ir atbilstīgi nosacījumi, to starpā iespējamie finansiālie noteikumi vai autoratlīdzības nepiemērošanas nosacījumi, ņemot vērā īpašos apstākļus, kādos pieprasīta piekļuve, piemēram, to rezultātu vai iepriekš uzkrāto zināšanu faktisko vai iespējamo vērtību, kam tiek pieprasīta piekļuve, un/vai paredzētās izmantošanas jomu, ilgumu vai citus izmantošanas aspektus;

| (12) | “taisnīgi un saprātīgi nosacījumi” ir atbilstīgi nosacījumi, to starpā iespējamie finansiālie noteikumi vai autoratlīdzības nepiemērošanas nosacījumi, ņemot vērā īpašos apstākļus, kādos pieprasīta piekļuve, piemēram, to rezultātu vai iepriekš uzkrāto zināšanu faktisko vai iespējamo vērtību, kam tiek pieprasīta piekļuve, un/vai paredzētās izmantošanas jomu, ilgumu vai citus izmantošanas aspektus; |
| --- | --- |

(12)

“taisnīgi un saprātīgi nosacījumi” ir atbilstīgi nosacījumi, to starpā iespējamie finansiālie noteikumi vai autoratlīdzības nepiemērošanas nosacījumi, ņemot vērā īpašos apstākļus, kādos pieprasīta piekļuve, piemēram, to rezultātu vai iepriekš uzkrāto zināšanu faktisko vai iespējamo vērtību, kam tiek pieprasīta piekļuve, un/vai paredzētās izmantošanas jomu, ilgumu vai citus izmantošanas aspektus;

| (13) | “finansēšanas struktūra” ir Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētā struktūra vai organizācija, kura nav Komisija, bet kurai Komisija ir uzticējusi budžeta īstenošanas uzdevumus saskaņā ar Programmu; |
| --- | --- |

(13)

“finansēšanas struktūra” ir Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētā struktūra vai organizācija, kura nav Komisija, bet kurai Komisija ir uzticējusi budžeta īstenošanas uzdevumus saskaņā ar Programmu;

| (13) | “finansēšanas struktūra” ir Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētā struktūra vai organizācija, kura nav Komisija, bet kurai Komisija ir uzticējusi budžeta īstenošanas uzdevumus saskaņā ar Programmu; |
| --- | --- |

(13)

“finansēšanas struktūra” ir Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētā struktūra vai organizācija, kura nav Komisija, bet kurai Komisija ir uzticējusi budžeta īstenošanas uzdevumus saskaņā ar Programmu;

| (14) | “Eiropas nozīmes starptautiska pētniecības organizācija” ir starptautiska organizācija, kuras locekļu vairākums ir dalībvalstis vai asociētās valstis un kuras galvenais mērķis ir veicināt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā Eiropā; |
| --- | --- |

(14)

“Eiropas nozīmes starptautiska pētniecības organizācija” ir starptautiska organizācija, kuras locekļu vairākums ir dalībvalstis vai asociētās valstis un kuras galvenais mērķis ir veicināt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā Eiropā;

| (14) | “Eiropas nozīmes starptautiska pētniecības organizācija” ir starptautiska organizācija, kuras locekļu vairākums ir dalībvalstis vai asociētās valstis un kuras galvenais mērķis ir veicināt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā Eiropā; |
| --- | --- |

(14)

“Eiropas nozīmes starptautiska pētniecības organizācija” ir starptautiska organizācija, kuras locekļu vairākums ir dalībvalstis vai asociētās valstis un kuras galvenais mērķis ir veicināt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā Eiropā;

| (15) | “tiesību subjekts” ir fiziska vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Finanšu regulas 197. panta 2. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

(15)

“tiesību subjekts” ir fiziska vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Finanšu regulas 197. panta 2. punkta c) apakšpunktu;

| (15) | “tiesību subjekts” ir fiziska vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Finanšu regulas 197. panta 2. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

(15)

“tiesību subjekts” ir fiziska vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Finanšu regulas 197. panta 2. punkta c) apakšpunktu;

| (15 a) | “paplašināšanās valstis” ir valstis, kuras noteiktas ar komplekso rādītāju “pētniecības izcilība” (pētniecības un izstrādes intensitāte, zinātniskā un tehnoloģiju izcilība, ekonomikas zināšanu intensitāte, augsto tehnoloģiju un vidējo tehnoloģiju devums tirdzniecības bilancē) un kuru korektīvais slieksnis ir 70 % no Savienības vidējā rādītāja

   (26a)

  ; |
| --- | --- |

(15 a)

(15 a)

“paplašināšanās valstis” ir valstis, kuras noteiktas ar komplekso rādītāju “pētniecības izcilība” (pētniecības un izstrādes intensitāte, zinātniskā un tehnoloģiju izcilība, ekonomikas zināšanu intensitāte, augsto tehnoloģiju un vidējo tehnoloģiju devums tirdzniecības bilancē) un kuru korektīvais slieksnis ir 70 % no Savienības vidējā rādītāja

26a

;

| (16) | “bezpeļņas tiesību subjekts” ir tiesību subjekts, kura mērķis saskaņā ar statūtiem nav gūt peļņu vai kuram ir juridisks vai statūtos paredzēts pienākums nepārdalīt peļņu akcionāriem vai individuāliem dalībniekiem; |
| --- | --- |

(16)

“bezpeļņas tiesību subjekts” ir tiesību subjekts, kura mērķis saskaņā ar statūtiem nav gūt peļņu vai kuram ir juridisks vai statūtos paredzēts pienākums nepārdalīt peļņu akcionāriem vai individuāliem dalībniekiem;

| (16) | “bezpeļņas tiesību subjekts” ir tiesību subjekts, kura mērķis saskaņā ar statūtiem nav gūt peļņu vai kuram ir juridisks vai statūtos paredzēts pienākums nepārdalīt peļņu akcionāriem vai individuāliem dalībniekiem; |
| --- | --- |

(16)

“bezpeļņas tiesību subjekts” ir tiesību subjekts, kura mērķis saskaņā ar statūtiem nav gūt peļņu vai kuram ir juridisks vai statūtos paredzēts pienākums nepārdalīt peļņu akcionāriem vai individuāliem dalībniekiem;

| (17) | “vidējas kapitalizācijas uzņēmums” ir uzņēmums, kurš nav ne mikrouzņēmums, ne arī mazais vai vidējais uzņēmums (MVU), kas definēti Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (27), un kurā ir līdz 3 000 darbinieku, kuru skaits aprēķināts saskaņā ar minētā ieteikuma pielikuma I sadaļas 3., 4., 5. un 6. pantu; |
| --- | --- |

(17)

“vidējas kapitalizācijas uzņēmums” ir uzņēmums, kurš nav ne mikrouzņēmums, ne arī mazais vai vidējais uzņēmums (MVU), kas definēti Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (27), un kurā ir līdz 3 000 darbinieku, kuru skaits aprēķināts saskaņā ar minētā ieteikuma pielikuma I sadaļas 3., 4., 5. un 6. pantu;

27

| (17) | “vidējas kapitalizācijas uzņēmums” ir uzņēmums, kurš nav ne mikrouzņēmums, ne arī mazais vai vidējais uzņēmums (MVU), kas definēti Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (27), un kurā ir līdz 3 000 darbinieku, kuru skaits aprēķināts saskaņā ar minētā ieteikuma pielikuma I sadaļas 3., 4., 5. un 6. pantu; |
| --- | --- |

(17)

“vidējas kapitalizācijas uzņēmums” ir uzņēmums, kurš nav ne mikrouzņēmums, ne arī mazais vai vidējais uzņēmums (MVU), kas definēti Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (27), un kurā ir līdz 3 000 darbinieku, kuru skaits aprēķināts saskaņā ar minētā ieteikuma pielikuma I sadaļas 3., 4., 5. un 6. pantu;

27

| (18) | “rezultāti” ir materiālās vai nemateriālās darbības
  sekas
  , piemēram, dati, zinātība vai informācija – neatkarīgi no to veida vai rakstura un no iespējas tos aizsargāt –, kā arī visas ar to saistītās tiesības, arī intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

(18)

“rezultāti” ir materiālās vai nemateriālās darbības
  sekas
  , piemēram, dati, zinātība vai informācija – neatkarīgi no to veida vai rakstura un no iespējas tos aizsargāt –, kā arī visas ar to saistītās tiesības, arī intelektuālā īpašuma tiesības;

sekas

| (18) | “rezultāti” ir materiālās vai nemateriālās darbības
  rezultāti
  , piemēram, dati, zinātība vai informācija – neatkarīgi no to veida vai rakstura un no iespējas tos aizsargāt –, kā arī visas ar to saistītās tiesības, arī intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

(18)

“rezultāti” ir materiālās vai nemateriālās darbības
  rezultāti
  , piemēram, dati, zinātība vai informācija – neatkarīgi no to veida vai rakstura un no iespējas tos aizsargāt –, kā arī visas ar to saistītās tiesības, arī intelektuālā īpašuma tiesības;

rezultāti

| (19) | “izcilības zīmogs” ir ar sertifikātu apliecināts marķējums, kas apliecina, ka priekšlikums, kas iesniegts pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, ir pārsniedzis visas darba programmā noteiktās sliekšņa vērtības, bet kam nav bijis iespējams piešķirt finansējumu šajā darba programmas uzaicinājumā pieejamo līdzekļu trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

(19)

“izcilības zīmogs” ir ar sertifikātu apliecināts marķējums, kas apliecina, ka priekšlikums, kas iesniegts pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, ir pārsniedzis visas darba programmā noteiktās sliekšņa vērtības, bet kam nav bijis iespējams piešķirt finansējumu šajā darba programmas uzaicinājumā pieejamo līdzekļu trūkuma dēļ;

| (19) | “izcilības zīmogs” ir ar sertifikātu apliecināts marķējums, kas apliecina, ka priekšlikums, kas iesniegts pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, ir pārsniedzis visas darba programmā noteiktās sliekšņa vērtības, bet kam nav bijis iespējams piešķirt finansējumu šajā darba programmas uzaicinājumā pieejamo līdzekļu trūkuma dēļ
  , bet kas var saņemt atbalstu no citiem Savienības vai valsts finansējuma avotiem
  ; |
| --- | --- |

(19)

“izcilības zīmogs” ir ar sertifikātu apliecināts marķējums, kas apliecina, ka priekšlikums, kas iesniegts pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, ir pārsniedzis visas darba programmā noteiktās sliekšņa vērtības, bet kam nav bijis iespējams piešķirt finansējumu šajā darba programmas uzaicinājumā pieejamo līdzekļu trūkuma dēļ
  , bet kas var saņemt atbalstu no citiem Savienības vai valsts finansējuma avotiem
  ;

, bet kas var saņemt atbalstu no citiem Savienības vai valsts finansējuma avotiem

| (19 a) | “stratēģiskais pētniecības un inovācijas plāns” ir dokuments, ko pieņem ar deleģēto aktu reizi divos gados kā papildinājumu īpašajai programmai un pēc plašas obligātās apspriešanās ar vairākām ieinteresētajām personām no dalībvalstīm, Eiropas Parlamenta un pētniecības un inovācijas jomas, tostarp ar pilsonisko sabiedrību; tajā ir noteiktas prioritātes, instrumenti, piemēroti darbības veidi un īstenošanas paņēmieni, tādējādi nodrošinot pamatu darba programmu sagatavošanai; tajā jo īpaši ir ietverti izraudzītie uzdevumi, jaunizveidotās vai turpinātās līgumiskās vai iestāžu partnerattiecības, NJT pamatiniciatīvas un ZIK; |
| --- | --- |

(19 a)

(19 a)

“stratēģiskais pētniecības un inovācijas plāns” ir dokuments, ko pieņem ar deleģēto aktu reizi divos gados kā papildinājumu īpašajai programmai un pēc plašas obligātās apspriešanās ar vairākām ieinteresētajām personām no dalībvalstīm, Eiropas Parlamenta un pētniecības un inovācijas jomas, tostarp ar pilsonisko sabiedrību; tajā ir noteiktas prioritātes, instrumenti, piemēroti darbības veidi un īstenošanas paņēmieni, tādējādi nodrošinot pamatu darba programmu sagatavošanai; tajā jo īpaši ir ietverti izraudzītie uzdevumi, jaunizveidotās vai turpinātās līgumiskās vai iestāžu partnerattiecības, NJT pamatiniciatīvas un ZIK;

| (20) | “darba programma” ir dokuments, ko Komisija pieņēmusi īpašās programmas (28) īstenošanai saskaņā ar tās 12. pantu, vai satura un struktūras ziņā līdzvērtīgs dokuments, ko pieņēmusi finansēšanas struktūra; |
| --- | --- |

(20)

“darba programma” ir dokuments, ko Komisija pieņēmusi īpašās programmas (28) īstenošanai saskaņā ar tās 12. pantu, vai satura un struktūras ziņā līdzvērtīgs dokuments, ko pieņēmusi finansēšanas struktūra;

28

| (20) | “darba programma” ir dokuments, ko Komisija pieņēmusi īpašās programmas (28) īstenošanai saskaņā ar tās 12. pantu, vai satura un struktūras ziņā līdzvērtīgs dokuments, ko pieņēmusi finansēšanas struktūra; |
| --- | --- |

(20)

“darba programma” ir dokuments, ko Komisija pieņēmusi īpašās programmas (28) īstenošanai saskaņā ar tās 12. pantu, vai satura un struktūras ziņā līdzvērtīgs dokuments, ko pieņēmusi finansēšanas struktūra;

28

| (21) | “atmaksājamais avanss” ir daļa programmas “Apvārsnis Eiropa”
  vai EIC
  apvienotā finansējuma – tas atbilst aizdevumam saskaņā ar Finanšu regulas X sadaļu, to nolūkā segt inovācijas darbībai atbilstīgo pasākumu izmaksas piešķir Savienība tiešā veidā un atbilstīgi bezpeļņas principam, un saņēmējam, ievērojot līgumā izklāstītos nosacījumus, tas ir jāatmaksā Savienībai; |
| --- | --- |

(21)

“atmaksājamais avanss” ir daļa programmas “Apvārsnis Eiropa”
  vai EIC
  apvienotā finansējuma – tas atbilst aizdevumam saskaņā ar Finanšu regulas X sadaļu, to nolūkā segt inovācijas darbībai atbilstīgo pasākumu izmaksas piešķir Savienība tiešā veidā un atbilstīgi bezpeļņas principam, un saņēmējam, ievērojot līgumā izklāstītos nosacījumus, tas ir jāatmaksā Savienībai;

vai EIC

| (21) | “atmaksājamais avanss” ir daļa programmas “Apvārsnis Eiropa” apvienotā finansējuma – tas atbilst aizdevumam saskaņā ar Finanšu regulas X sadaļu, to nolūkā segt inovācijas darbībai atbilstīgo pasākumu izmaksas piešķir Savienība tiešā veidā un atbilstīgi bezpeļņas principam, un saņēmējam, ievērojot līgumā izklāstītos nosacījumus, tas ir jāatmaksā Savienībai; |
| --- | --- |

(21)

“atmaksājamais avanss” ir daļa programmas “Apvārsnis Eiropa” apvienotā finansējuma – tas atbilst aizdevumam saskaņā ar Finanšu regulas X sadaļu, to nolūkā segt inovācijas darbībai atbilstīgo pasākumu izmaksas piešķir Savienība tiešā veidā un atbilstīgi bezpeļņas principam, un saņēmējam, ievērojot līgumā izklāstītos nosacījumus, tas ir jāatmaksā Savienībai;

| (22) | “līgums” ir vienošanās, kas noslēgta starp Komisiju vai finansēšanas struktūru un tiesību subjektu, kurš īsteno ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītu darbību un kuram piešķirts programmas “Apvārsnis Eiropa”
  vai EIC
  apvienotais finansējums; |
| --- | --- |

(22)

“līgums” ir vienošanās, kas noslēgta starp Komisiju vai finansēšanas struktūru un tiesību subjektu, kurš īsteno ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītu darbību un kuram piešķirts programmas “Apvārsnis Eiropa”
  vai EIC
  apvienotais finansējums;

vai EIC

| (22) | “līgums” ir vienošanās, kas noslēgta starp Komisiju vai finansēšanas struktūru un tiesību subjektu, kurš īsteno ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītu darbību un kuram piešķirts programmas “Apvārsnis Eiropa” apvienotais finansējums; |
| --- | --- |

(22)

“līgums” ir vienošanās, kas noslēgta starp Komisiju vai finansēšanas struktūru un tiesību subjektu, kurš īsteno ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītu darbību un kuram piešķirts programmas “Apvārsnis Eiropa” apvienotais finansējums;

| (23) | “klasificēta informācija” ir ES klasificēta informācija, kas definēta Komisijas Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444 3. pantā, kā arī dalībvalstu klasificētā informācija, to trešo valstu klasificētā informācija, ar kurām Savienība ir noslēgusi drošības nolīgumu, un to starptautisko organizāciju klasificētā informācija, ar kurām Savienība ir noslēgusi drošības nolīgumu; |
| --- | --- |

(23)

“klasificēta informācija” ir ES klasificēta informācija, kas definēta Komisijas Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444 3. pantā, kā arī dalībvalstu klasificētā informācija, to trešo valstu klasificētā informācija, ar kurām Savienība ir noslēgusi drošības nolīgumu, un to starptautisko organizāciju klasificētā informācija, ar kurām Savienība ir noslēgusi drošības nolīgumu;

| (23) | “klasificēta informācija” ir ES klasificēta informācija, kas definēta Komisijas Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444 3. pantā, kā arī dalībvalstu klasificētā informācija, to trešo valstu klasificētā informācija, ar kurām Savienība ir noslēgusi drošības nolīgumu, un to starptautisko organizāciju klasificētā informācija, ar kurām Savienība ir noslēgusi drošības nolīgumu; |
| --- | --- |

(23)

“klasificēta informācija” ir ES klasificēta informācija, kas definēta Komisijas Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444 3. pantā, kā arī dalībvalstu klasificētā informācija, to trešo valstu klasificētā informācija, ar kurām Savienība ir noslēgusi drošības nolīgumu, un to starptautisko organizāciju klasificētā informācija, ar kurām Savienība ir noslēgusi drošības nolīgumu;

| (24) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un investoriem. |
| --- | --- |

(24)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un investoriem.

| (24) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un investoriem. |
| --- | --- |

(24)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un investoriem.

| (25) | ““Apvārsnis Eiropa”
  vai EIC
  apvienotais finansējums” ir atsevišķs finansiāls atbalsts ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītai darbībai, un, to piešķirot, dotācija vai atmaksājamais avanss īpašā veidā tiek apvienots ar kapitālieguldījumiem. |
| --- | --- |

(25)

““Apvārsnis Eiropa”
  vai EIC
  apvienotais finansējums” ir atsevišķs finansiāls atbalsts ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītai darbībai, un, to piešķirot, dotācija vai atmaksājamais avanss īpašā veidā tiek apvienots ar kapitālieguldījumiem.

vai EIC

| (25) | “
  Programmas
  “Apvārsnis Eiropa” apvienotais finansējums” ir atsevišķs finansiāls atbalsts ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītai darbībai, un, to piešķirot, dotācija vai atmaksājamais avanss īpašā veidā tiek apvienots ar kapitālieguldījumiem. |
| --- | --- |

(25)

“
  Programmas
  “Apvārsnis Eiropa” apvienotais finansējums” ir atsevišķs finansiāls atbalsts ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītai darbībai, un, to piešķirot, dotācija vai atmaksājamais avanss īpašā veidā tiek apvienots ar kapitālieguldījumiem.

Programmas

| (25 a) | “pētniecības un inovācijas darbība” ir darbība, ko galvenokārt veido darbības, kuru mērķis ir radīt jaunas zināšanas un/vai izpētīt iespējas ieviest jaunas vai uzlabotas tehnoloģijas, produktus, procesus, pakalpojumus vai risinājumus. Tā var ietvert fundamentālos pētījumus un lietišķo pētniecību, tehnoloģiju izstrādi un integrēšanu, testēšanu un apstiprināšanu neliela mēroga prototipam laboratorijā vai simulētā vidē; |
| --- | --- |

(25 a)

(25 a)

“pētniecības un inovācijas darbība” ir darbība, ko galvenokārt veido darbības, kuru mērķis ir radīt jaunas zināšanas un/vai izpētīt iespējas ieviest jaunas vai uzlabotas tehnoloģijas, produktus, procesus, pakalpojumus vai risinājumus. Tā var ietvert fundamentālos pētījumus un lietišķo pētniecību, tehnoloģiju izstrādi un integrēšanu, testēšanu un apstiprināšanu neliela mēroga prototipam laboratorijā vai simulētā vidē;

| (25 b) | “inovācijas darbība” ir darbība, ko galvenokārt veido darbības, kuras ir tieši vērstas uz ražošanas plānu un shēmu vai projektu izveidi, lai iegūtu jaunus, pārveidotus vai uzlabotus izstrādājumus, procesus vai pakalpojumus, iespējams, iekļaujot prototipu izstrādi, testēšanu, demonstrēšanu, izmēģināšanu, produktu plašu apstiprināšanu un ieviešanu tirgū; |
| --- | --- |

(25 b)

(25 b)

“inovācijas darbība” ir darbība, ko galvenokārt veido darbības, kuras ir tieši vērstas uz ražošanas plānu un shēmu vai projektu izveidi, lai iegūtu jaunus, pārveidotus vai uzlabotus izstrādājumus, procesus vai pakalpojumus, iespējams, iekļaujot prototipu izstrādi, testēšanu, demonstrēšanu, izmēģināšanu, produktu plašu apstiprināšanu un ieviešanu tirgū;

| (25 c) | “EPP progresīvā pētniecība” ir vadošā pētnieka vadībā veikti pētniecības pasākumi, ko rīko EPP tikai vienam vai vairākiem saņēmējiem; |
| --- | --- |

(25 c)

(25 c)

“EPP progresīvā pētniecība” ir vadošā pētnieka vadībā veikti pētniecības pasākumi, ko rīko EPP tikai vienam vai vairākiem saņēmējiem;

| (25 d) | “mācību un mobilitātes darbība” ir darbība, kas vērsta uz pētnieku prasmju, zināšanu un profesionālās izaugsmes iespēju uzlabošanu, pamatojoties uz mobilitāti starp valstīm un attiecīgā gadījumā starp nozarēm vai disciplīnām; |
| --- | --- |

(25 d)

(25 d)

“mācību un mobilitātes darbība” ir darbība, kas vērsta uz pētnieku prasmju, zināšanu un profesionālās izaugsmes iespēju uzlabošanu, pamatojoties uz mobilitāti starp valstīm un attiecīgā gadījumā starp nozarēm vai disciplīnām;

| (25 e) | “programmas līdzfinansēšanas darbība” ir darbība, ar ko nodrošina līdzfinansējumu pasākumu programmai, kuru izveidojušas un/vai īsteno struktūras, kas pārvalda un/vai finansē pētniecības un inovācijas programmas un kas nav Eiropas Savienības finansēšanas struktūras; |
| --- | --- |

(25 e)

(25 e)

“programmas līdzfinansēšanas darbība” ir darbība, ar ko nodrošina līdzfinansējumu pasākumu programmai, kuru izveidojušas un/vai īsteno struktūras, kas pārvalda un/vai finansē pētniecības un inovācijas programmas un kas nav Eiropas Savienības finansēšanas struktūras;

| (25 f)“ | iepirkuma darbība pirmskomercializācijas posmā” ir darbība, kuras galvenais mērķis ir izpildīt iepirkuma pirmskomercializācijas posmā procedūras, ko ieviesuši saņēmēji, kuri ir līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji; |
| --- | --- |

(25 f)“

(25 f)“

iepirkuma darbība pirmskomercializācijas posmā” ir darbība, kuras galvenais mērķis ir izpildīt iepirkuma pirmskomercializācijas posmā procedūras, ko ieviesuši saņēmēji, kuri ir līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji;

| (25 g)“ | inovatīvu risinājumu publiskā iepirkuma darbība” ir darbība, kuras galvenais mērķis ir izpildīt kopīgas vai koordinētas publiskā iepirkuma procedūras, kas saistītas ar inovatīviem risinājumiem un ko ieviesuši saņēmēji, kuri ir līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji; |
| --- | --- |

(25 g)“

(25 g)“

inovatīvu risinājumu publiskā iepirkuma darbība” ir darbība, kuras galvenais mērķis ir izpildīt kopīgas vai koordinētas publiskā iepirkuma procedūras, kas saistītas ar inovatīviem risinājumiem un ko ieviesuši saņēmēji, kuri ir līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji;

| (25 h) | “koordinācijas un atbalsta darbība” ir darbība, kas veicina Programmas mērķu sasniegšanu, izņemot pētniecības un inovācijas darbības; |
| --- | --- |

(25 h)

(25 h)

“koordinācijas un atbalsta darbība” ir darbība, kas veicina Programmas mērķu sasniegšanu, izņemot pētniecības un inovācijas darbības;

| (25 i)“ | publiskais iepirkums” ir to pamatprogrammas daļu īstenošana, kuras attiecas uz Savienības stratēģiskajām interesēm un autonomiju un publiskā iepirkuma procedūru veikšana Komisijas vajadzībām attiecībā uz pētījumiem, produktiem, pakalpojumiem un spējām; |
| --- | --- |

(25 i)“

(25 i)“

publiskais iepirkums” ir to pamatprogrammas daļu īstenošana, kuras attiecas uz Savienības stratēģiskajām interesēm un autonomiju un publiskā iepirkuma procedūru veikšana Komisijas vajadzībām attiecībā uz pētījumiem, produktiem, pakalpojumiem un spējām;

| (25 j) | “saistīta vienība” ir jebkura juridiskā persona, kas ir dalībnieka tiešā vai netiešā kontrolē vai tādā pašā tiešā vai netiešā kontrolē kā dalībnieks, vai kas tieši vai netieši kontrolē dalībnieku; |
| --- | --- |

(25 j)

(25 j)

“saistīta vienība” ir jebkura juridiskā persona, kas ir dalībnieka tiešā vai netiešā kontrolē vai tādā pašā tiešā vai netiešā kontrolē kā dalībnieks, vai kas tieši vai netieši kontrolē dalībnieku;

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants

3. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. pants | 3. pants |
| Programmas mērķi | Programmas mērķi |
| 1.   Programmas galvenais mērķis ir nodrošināt Savienības investīciju zinātnisko, ekonomisko un sociālo ietekmi pētniecībā un inovācijā, lai tādējādi stiprinātu
  Savienības
  zinātnisko un tehnoloģisko bāzi un veicinātu tās konkurētspēju
  , cita starpā tās rūpniecībā, īstenot
  Savienības stratēģiskās prioritātes un
  palīdzēt
  risināt globālas problēmas, tostarp
  sasniegt
  ilgtspējīgas attīstības
  mērķus
  . | 1.   Programmas galvenais mērķis ir nodrošināt Savienības investīciju zinātnisko,
  tehnoloģisko,
  ekonomisko un sociālo ietekmi pētniecībā un inovācijā, lai tādējādi stiprinātu zinātnisko un tehnoloģisko bāzi
  Savienībā kopumā, lai nostiprinātu Eiropas pētniecības telpu
  un veicinātu tās konkurētspēju
  ; Pētniecība un rūpniecība nodrošina
  Savienības stratēģiskās prioritātes un
  politiku, palīdz
  risināt globālas problēmas, tostarp
  attiecībā uz
  ilgtspējīgas attīstības
  mērķiem un Parīzes nolīgumu, kā arī palīdz sasniegt vispārējos ieguldījumus 3 % apmērā no IKP pētniecībā un attīstībā, atbilstīgi Savienības valstu un valdību vadītāju saistībām
  . |
| 2.   Programmas konkrētie mērķi ir šādi: | 2.   Programmas konkrētie mērķi ir šādi: |
| | (-a) | (jauns) attīstīt, veicināt un izplatīt zinātnisko un tehnoloģisko izcilību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3. pants

3. pants

Programmas mērķi

Programmas mērķi

1.   Programmas galvenais mērķis ir nodrošināt Savienības investīciju zinātnisko, ekonomisko un sociālo ietekmi pētniecībā un inovācijā, lai tādējādi stiprinātu
  Savienības
  zinātnisko un tehnoloģisko bāzi un veicinātu tās konkurētspēju
  , cita starpā tās rūpniecībā, īstenot
  Savienības stratēģiskās prioritātes un
  palīdzēt
  risināt globālas problēmas, tostarp
  sasniegt
  ilgtspējīgas attīstības
  mērķus
  .

1.   Programmas galvenais mērķis ir nodrošināt Savienības investīciju zinātnisko,
  tehnoloģisko,
  ekonomisko un sociālo ietekmi pētniecībā un inovācijā, lai tādējādi stiprinātu zinātnisko un tehnoloģisko bāzi
  Savienībā kopumā, lai nostiprinātu Eiropas pētniecības telpu
  un veicinātu tās konkurētspēju
  ; Pētniecība un rūpniecība nodrošina
  Savienības stratēģiskās prioritātes un
  politiku, palīdz
  risināt globālas problēmas, tostarp
  attiecībā uz
  ilgtspējīgas attīstības
  mērķiem un Parīzes nolīgumu, kā arī palīdz sasniegt vispārējos ieguldījumus 3 % apmērā no IKP pētniecībā un attīstībā, atbilstīgi Savienības valstu un valdību vadītāju saistībām
  .

2.   Programmas konkrētie mērķi ir šādi:

2.   Programmas konkrētie mērķi ir šādi:

(-a)

(-a)

(jauns) attīstīt, veicināt un izplatīt zinātnisko un tehnoloģisko izcilību;

(jauns) attīstīt, veicināt un izplatīt zinātnisko un tehnoloģisko izcilību;

| (a) | atbalstīt
  ar globālām problēmām saistītu
  kvalitatīvu
  jaunu
  zināšanu, prasmju, tehnoloģiju un risinājumu radīšanu un izplatīšanu; |
| --- | --- |

(a)

atbalstīt
  ar globālām problēmām saistītu
  kvalitatīvu
  jaunu
  zināšanu, prasmju, tehnoloģiju un risinājumu radīšanu un izplatīšanu;

ar globālām problēmām saistītu

jaunu

| (a) | atbalstīt kvalitatīvu zināšanu, prasmju, tehnoloģiju un risinājumu radīšanu un izplatīšanu
  , pamatojoties uz fundamentāliem un lietišķiem pētījumiem, globālu problēmu, tostarp klimata pārmaiņu, risināšanai un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai
  ; |
| --- | --- |

(a)

atbalstīt kvalitatīvu zināšanu, prasmju, tehnoloģiju un risinājumu radīšanu un izplatīšanu
  , pamatojoties uz fundamentāliem un lietišķiem pētījumiem, globālu problēmu, tostarp klimata pārmaiņu, risināšanai un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai
  ;

, pamatojoties uz fundamentāliem un lietišķiem pētījumiem, globālu problēmu, tostarp klimata pārmaiņu, risināšanai un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai

| (a a) | censties ievērojami samazināt pētniecības un inovācijas spēju atšķirības Savienībā, jo īpaši palielinot dalību “Apvārsnis Eiropa” tādām dalībvalstīm, kam ir zemi pētniecības un inovācijas rādītāji, ņemot vērā iepriekšējo pamatprogrammu; |
| --- | --- |

(a a)

(a a)

censties ievērojami samazināt pētniecības un inovācijas spēju atšķirības Savienībā, jo īpaši palielinot dalību “Apvārsnis Eiropa” tādām dalībvalstīm, kam ir zemi pētniecības un inovācijas rādītāji, ņemot vērā iepriekšējo pamatprogrammu;

censties ievērojami samazināt pētniecības un inovācijas spēju atšķirības Savienībā, jo īpaši palielinot dalību “Apvārsnis Eiropa” tādām dalībvalstīm, kam ir zemi pētniecības un inovācijas rādītāji, ņemot vērā iepriekšējo pamatprogrammu;

| (b) | stiprināt
  pētniecības un inovācijas ietekmi Savienības rīcībpolitikas izstrādē, atbalstīšanā un īstenošanā, kā arī atbalstīt inovatīvu risinājumu
  ieviešanu rūpniecībā
  un sabiedrībā
  , lai risinātu globālas problēmas
  ; |
| --- | --- |

(b)

stiprināt
  pētniecības un inovācijas ietekmi Savienības rīcībpolitikas izstrādē, atbalstīšanā un īstenošanā, kā arī atbalstīt inovatīvu risinājumu
  ieviešanu rūpniecībā
  un sabiedrībā
  , lai risinātu globālas problēmas
  ;

stiprināt

ieviešanu rūpniecībā

, lai risinātu globālas problēmas

| (b) | stiprināt pētniecības, attīstības un inovācijas finansējuma Savienības pievienoto vērtību,
  pētniecības un inovācijas ietekmi Savienības rīcībpolitikas izstrādē, atbalstīšanā un īstenošanā, kā arī atbalstīt inovatīvu risinājumu
  pieejamību
  un
  ieviešanu
  sabiedrībā
  un Eiropas rūpniecībā
  ; |
| --- | --- |

(b)

stiprināt pētniecības, attīstības un inovācijas finansējuma Savienības pievienoto vērtību,
  pētniecības un inovācijas ietekmi Savienības rīcībpolitikas izstrādē, atbalstīšanā un īstenošanā, kā arī atbalstīt inovatīvu risinājumu
  pieejamību
  un
  ieviešanu
  sabiedrībā
  un Eiropas rūpniecībā
  ;

stiprināt pētniecības, attīstības un inovācijas finansējuma Savienības pievienoto vērtību,

pieejamību

ieviešanu

un Eiropas rūpniecībā

| (c) | veicināt visdažādāko
  inovāciju
  , arī “revolucionāru”
  , un
  inovatīvu risinājumu ieviešanu tirgū
  ; |
| --- | --- |

(c)

veicināt visdažādāko
  inovāciju
  , arī “revolucionāru”
  , un
  inovatīvu risinājumu ieviešanu tirgū
  ;

veicināt visdažādāko

, arī “revolucionāru”

inovatīvu risinājumu ieviešanu tirgū

| (c) | veicināt visu veidu
  inovāciju
  un stiprināt tirgus izvēršanu un pētniecības
  ,
  izstrādes
  un
  inovācijas rezultātu izmantošanu, jo īpaši Savienībā
  ; |
| --- | --- |

(c)

veicināt visu veidu
  inovāciju
  un stiprināt tirgus izvēršanu un pētniecības
  ,
  izstrādes
  un
  inovācijas rezultātu izmantošanu, jo īpaši Savienībā
  ;

veicināt visu veidu

un stiprināt tirgus izvēršanu un pētniecības

izstrādes

inovācijas rezultātu izmantošanu, jo īpaši Savienībā

| (d) | optimizēt Programmas pieaugošo ietekmi
  nostiprinātā
  Eiropas pētniecības telpā. |
| --- | --- |

(d)

optimizēt Programmas pieaugošo ietekmi
  nostiprinātā
  Eiropas pētniecības telpā.

nostiprinātā

| (d) | optimizēt Programmas pieaugošo ietekmi
  , stiprinot un palielinot pētniecības, attīstības un inovācijas pievilcību
  Eiropas pētniecības telpā. |
| --- | --- |

(d)

optimizēt Programmas pieaugošo ietekmi
  , stiprinot un palielinot pētniecības, attīstības un inovācijas pievilcību
  Eiropas pētniecības telpā.

, stiprinot un palielinot pētniecības, attīstības un inovācijas pievilcību

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants

4. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. pants | 4. pants |
| Programmas uzbūve | Programmas uzbūve |
| 1.   Programmu veido vairākas daļas, kas aprakstītas turpmāk un kas sekmē 3. pantā minētā galvenā un konkrēto mērķu sasniegšanu. | 1.   Programmu veido vairākas daļas, kas aprakstītas turpmāk un kas sekmē 3. pantā minētā galvenā un konkrēto mērķu sasniegšanu. |
| (1) | I pīlārs
  “Atvērtā zinātne”, kas veidots saskaņā ar 3
  .
  panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi
  ,
  atbalsta arī 3. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā minētos konkrētos mērķus un ietver šādus komponentus
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4. pants

4. pants

Programmas uzbūve

Programmas uzbūve

1.   Programmu veido vairākas daļas, kas aprakstītas turpmāk un kas sekmē 3. pantā minētā galvenā un konkrēto mērķu sasniegšanu.

1.   Programmu veido vairākas daļas, kas aprakstītas turpmāk un kas sekmē 3. pantā minētā galvenā un konkrēto mērķu sasniegšanu.

(1)

I pīlārs
  “Atvērtā zinātne”, kas veidots saskaņā ar 3
  .
  panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi
  ,
  atbalsta arī 3. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā minētos konkrētos mērķus un ietver šādus komponentus
  :

“Atvērtā zinātne”, kas veidots saskaņā ar 3

panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi

atbalsta arī 3. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā minētos konkrētos mērķus un ietver šādus komponentus

| (1) | I pīlārs.
  “Izcila un atvērta zinātne”
  ,
  kurā ietilpst šādi komponenti
  : |
| --- | --- |

(1)

I pīlārs.
  “Izcila un atvērta zinātne”
  ,
  kurā ietilpst šādi komponenti
  :

“Izcila un atvērta zinātne”

kurā ietilpst šādi komponenti

| | (a) | Eiropas Pētniecības padome (ERC); |
| --- | --- | --- |

(a)

Eiropas Pētniecības padome (ERC);

| | (a) | Eiropas Pētniecības padome (ERC); |
| --- | --- | --- |

(a)

Eiropas Pētniecības padome (ERC);

| | (b) | Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības (MSCA); |
| --- | --- | --- |

(b)

Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības (MSCA);

| | (b) | Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības (MSCA); |
| --- | --- | --- |

(b)

Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības (MSCA);

| | (c) | pētniecības infrastruktūras. |
| --- | --- | --- |

(c)

pētniecības infrastruktūras.

| | (c) | pētniecības infrastruktūras. |
| --- | --- | --- |

(c)

pētniecības infrastruktūras.

| (2) | II pīlārs “Globālās problēmas un rūpniecības
  konkurētspēja”
  ,
  kas veidots saskaņā ar 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta konkrēto mērķi, atbalsta arī 3. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktā minētos konkrētos mērķus un ietver šādus komponentus
  : |
| --- | --- |

(2)

II pīlārs “Globālās problēmas un rūpniecības
  konkurētspēja”
  ,
  kas veidots saskaņā ar 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta konkrēto mērķi, atbalsta arī 3. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktā minētos konkrētos mērķus un ietver šādus komponentus
  :

konkurētspēja”

kas veidots saskaņā ar 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta konkrēto mērķi, atbalsta arī 3. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktā minētos konkrētos mērķus un ietver šādus komponentus

| (2) | II pīlārs “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības
  konkurētspēja”
  ,
  kurā ietilpst šādi komponenti
  : |
| --- | --- |

(2)

II pīlārs “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības
  konkurētspēja”
  ,
  kurā ietilpst šādi komponenti
  :

Eiropas

konkurētspēja”

kurā ietilpst šādi komponenti

| | (a) | kopa “Veselība”; |
| --- | --- | --- |

(a)

kopa “Veselība”;

| | (a) | kopa “Veselība”; |
| --- | --- | --- |

(a)

kopa “Veselība”;

| | (b) | kopa “Iekļaujoša un
  droša sabiedrība”
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

kopa “Iekļaujoša un
  droša sabiedrība”
  ;

droša sabiedrība”

| | (b) | kopa “Iekļaujoša un
  radoša sabiedrība”
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

kopa “Iekļaujoša un
  radoša sabiedrība”
  ;

radoša sabiedrība”

| | (b a) | kopa “Droša sabiedrība”; |
| --- | --- | --- |

(b a)

(b a)

kopa “Droša sabiedrība”;

kopa “Droša sabiedrība”;

| | (c) | kopa “Digitālā joma un
  rūpniecība”
  ; |
| --- | --- | --- |

(c)

kopa “Digitālā joma un
  rūpniecība”
  ;

rūpniecība”

| | (c) | kopa “Digitālā joma
  , rūpniecība
  un
  kosmoss”
  ; |
| --- | --- | --- |

(c)

kopa “Digitālā joma
  , rūpniecība
  un
  kosmoss”
  ;

, rūpniecība

kosmoss”

| | (d) | kopa “Klimats, enerģētika un mobilitāte”; |
| --- | --- | --- |

(d)

kopa “Klimats, enerģētika un mobilitāte”;

| | (d) | kopa “Klimats, enerģētika un mobilitāte”; |
| --- | --- | --- |

(d)

kopa “Klimats, enerģētika un mobilitāte”;

| | (e) | kopa “Pārtika
  un
  dabas
  resursi”
  ; |
| --- | --- | --- |

(e)

kopa “Pārtika
  un
  dabas
  resursi”
  ;

un

resursi”

| | (e) | kopa “Pārtika, dabas
  resursi un lauksaimniecība”
  ; |
| --- | --- | --- |

(e)

kopa “Pārtika, dabas
  resursi un lauksaimniecība”
  ;

resursi un lauksaimniecība”

| | (f) | ar kodolenerģiju nesaistītas Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešās darbības. |
| --- | --- | --- |

(f)

ar kodolenerģiju nesaistītas Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešās darbības.

| | (f) | ar kodolenerģiju nesaistītas Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešās darbības. |
| --- | --- | --- |

(f)

ar kodolenerģiju nesaistītas Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešās darbības.

| (3) | III pīlārs
  “Atvērtā inovācija”
  ,
  kas veidots saskaņā ar 3. panta 2. punkta c) apakšpunkta konkrēto mērķi, atbalsta arī 3. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos konkrētos mērķus un ietver šādus komponentus
  : |
| --- | --- |

(3)

III pīlārs
  “Atvērtā inovācija”
  ,
  kas veidots saskaņā ar 3. panta 2. punkta c) apakšpunkta konkrēto mērķi, atbalsta arī 3. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos konkrētos mērķus un ietver šādus komponentus
  :

“Atvērtā inovācija”

kas veidots saskaņā ar 3. panta 2. punkta c) apakšpunkta konkrēto mērķi, atbalsta arī 3. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos konkrētos mērķus un ietver šādus komponentus

| (3) | III pīlārs
  “Inovatīva Eiropa”
  ,
  kurā ietilpst šādi komponenti
  : |
| --- | --- |

(3)

III pīlārs
  “Inovatīva Eiropa”
  ,
  kurā ietilpst šādi komponenti
  :

“Inovatīva Eiropa”

kurā ietilpst šādi komponenti

| | (a) | Eiropas Inovācijas padome (EIC); |
| --- | --- | --- |

(a)

Eiropas Inovācijas padome (EIC);

| | (a) | Eiropas Inovācijas padome (EIC); |
| --- | --- | --- |

(a)

Eiropas Inovācijas padome (EIC);

| | (b) | Eiropas inovācijas ekosistēmas; |
| --- | --- | --- |

(b)

Eiropas inovācijas ekosistēmas;

| | (b) | Eiropas inovācijas ekosistēmas; |
| --- | --- | --- |

(b)

Eiropas inovācijas ekosistēmas;

| | (c) | Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT). |
| --- | --- | --- |

(c)

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT).

| | (c) | Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT). |
| --- | --- | --- |

(c)

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT).

| (4) | Daļa “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”,
  kas veidota saskaņā ar 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta konkrēto mērķi, atbalsta arī 3. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētos konkrētos mērķus un ietver šādus komponentus
  : |
| --- | --- |

(4)

Daļa “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”,
  kas veidota saskaņā ar 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta konkrēto mērķi, atbalsta arī 3. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētos konkrētos mērķus un ietver šādus komponentus
  :

kas veidota saskaņā ar 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta konkrēto mērķi, atbalsta arī 3. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētos konkrētos mērķus un ietver šādus komponentus

| (4) | Daļa “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”,
  kurā ietilpst šādi komponenti
  : |
| --- | --- |

(4)

Daļa “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”,
  kurā ietilpst šādi komponenti
  :

kurā ietilpst šādi komponenti

| | (a) | izcilas pieredzes apmaiņa
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

izcilas pieredzes apmaiņa
  ;

izcilas pieredzes apmaiņa

| | (a) | izcilības izplatīšana un līdzdalības paplašināšana visā Savienībā
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

izcilības izplatīšana un līdzdalības paplašināšana visā Savienībā
  ;

izcilības izplatīšana un līdzdalības paplašināšana visā Savienībā

| | (b) | Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšana un pilnveidošana. |
| --- | --- | --- |

(b)

Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšana un pilnveidošana.

| | (b) | Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšana un pilnveidošana. |
| --- | --- | --- |

(b)

Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšana un pilnveidošana.

2.   Pasākumu pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikumā.

2.   Pasākumu pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikumā.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants

5. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5. pants | 5. pants |
| Pētniecība aizsardzības jomā | Pētniecība aizsardzības jomā |
| 1.   Pasākumi, kas jāveic 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētās īpašās programmas ietvaros un kas izklāstīti Regulā [..], ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu,
  ir pētniecības pasākumi, kuri
  vērsti tikai un vienīgi uz aizsardzības
  lietojumiem
  un
  kuru mērķis ir
  sekmēt aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, efektivitāti un inovāciju. | 1.   Pasākumi, kas jāveic 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētās īpašās programmas ietvaros un kas izklāstīti Regulā [..], ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu, vērsti tikai un vienīgi uz aizsardzības
  pētniecību
  un
  lietojumiem, ar mērķi
  sekmēt
  Savienības
  aizsardzības rūpniecības
  konsolidāciju,
  konkurētspēju, efektivitāti un inovāciju
  un uz to, lai novērstu dublēšanos starp abām programmām
  . |
| 2.   Izņemot šo pantu, 1. panta 1. un 3. punktu un 9. panta 1. punktu, šo regulu nepiemēro 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajai īpašajai programmai. | 2.   Izņemot šo pantu, 1. panta 1. un 3. punktu un 9. panta 1. punktu, šo regulu nepiemēro 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajai īpašajai programmai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5. pants

5. pants

Pētniecība aizsardzības jomā

Pētniecība aizsardzības jomā

1.   Pasākumi, kas jāveic 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētās īpašās programmas ietvaros un kas izklāstīti Regulā [..], ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu,
  ir pētniecības pasākumi, kuri
  vērsti tikai un vienīgi uz aizsardzības
  lietojumiem
  un
  kuru mērķis ir
  sekmēt aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, efektivitāti un inovāciju.

1.   Pasākumi, kas jāveic 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētās īpašās programmas ietvaros un kas izklāstīti Regulā [..], ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu, vērsti tikai un vienīgi uz aizsardzības
  pētniecību
  un
  lietojumiem, ar mērķi
  sekmēt
  Savienības
  aizsardzības rūpniecības
  konsolidāciju,
  konkurētspēju, efektivitāti un inovāciju
  un uz to, lai novērstu dublēšanos starp abām programmām
  .

2.   Izņemot šo pantu, 1. panta 1. un 3. punktu un 9. panta 1. punktu, šo regulu nepiemēro 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajai īpašajai programmai.

2.   Izņemot šo pantu, 1. panta 1. un 3. punktu un 9. panta 1. punktu, šo regulu nepiemēro 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajai īpašajai programmai.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants

6. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6. pants | 6. pants |
| ES finansējuma
  apgūšana
  un
  formas | ES finansējuma
  stratēģiskā plānošana, īstenošana
  un
  veidi |
| 1.   Programmu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar finansēšanas struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā. | 1.   Programmu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar finansēšanas struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā. |
| 2.   Netiešajām darbībām Programmas sniegtais finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, proti, dotācijas (tostarp pamatdarbības dotācijas), godalgas un iepirkums. Programma finansējumu var nodrošināt arī finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbību ietvaros. | 2.   Netiešajām darbībām Programmas sniegtais finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, proti, dotācijas (tostarp pamatdarbības dotācijas),
  kas ir Programmas galvenā atbalsta forma,
  godalgas un iepirkums. Programma finansējumu var nodrošināt arī finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbību ietvaros. |
| 3.   Šajā regulā izklāstītos dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus piemēro netiešajām darbībām. | 3.   Šajā regulā izklāstītos dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus piemēro netiešajām darbībām. |
| 4.   Galvenie Programmā izmantojamie darbības veidi ir aprakstīti un definēti II pielikumā.
  Visa veida finansējumu
  izlieto elastīgi visiem Programmas mērķiem, līdzekļus piešķirot atbilstīgi attiecīgo mērķu vajadzībām un raksturīgajām iezīmēm. | 4.   Galvenie Programmā izmantojamie darbības veidi ir aprakstīti un definēti
  2. pantā un
  II pielikumā.
  Finansējuma formas, kas minētas 2. punktā
  izlieto elastīgi visiem Programmas mērķiem, līdzekļus piešķirot atbilstīgi attiecīgo mērķu vajadzībām un raksturīgajām iezīmēm. |
| 5.   Ar Programmu atbalsta arī tiešās darbības, ko veic JRC. Ja JRC veiktās tiešās darbības sniedz ieguldījumu ierosmēs, kas izveidotas atbilstoši LESD 185. vai 187. pantam, šādu ieguldījumu neuzskata par daļu no šādām ierosmēm piešķirtā finansiālā ieguldījuma. | 5.   Ar Programmu atbalsta arī tiešās darbības, ko veic JRC. Ja JRC veiktās tiešās darbības sniedz ieguldījumu ierosmēs, kas izveidotas atbilstoši LESD 185. vai 187. pantam, šādu ieguldījumu neuzskata par daļu no šādām ierosmēm piešķirtā finansiālā ieguldījuma. |
| 6.   Īpašā programma (29), jo īpaši pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” tiek īstenota, pamatojoties uz pētniecības un inovācijas
  pasākumu pārredzamu
  un
  stratēģisku daudzgadu plānošanu un pirms tam
  ar
  ieinteresētajām pusēm apspriežoties par prioritātēm un piemērotāko darbības veidu
  un
  īstenošanas paņēmieniem. Tādējādi tiks nodrošināta saskaņotība ar citām attiecīgajām Savienības programmām
  . | 6.   Īpašā programma (29), jo īpaši pīlārā “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja” tiek īstenota, pamatojoties uz
  stratēģiskajiem
  pētniecības un inovācijas
  plāniem
  un
  saskaņā
  ar
  visiem Programmas mērķiem, kā noteikts 3. pantā
  un
  pēc tam, kad veikta stratēģiska daudzgadu pētniecības un inovācijas darbību plānošana
  . |
| | Notiks apspriešanās ar valstu iestādēm, Eiropas Parlamentu, pētniecības, attīstības un inovācijas, kā arī rūpniecības nozares ieinteresētajām personām, tostarp Eiropas Tehnoloģiju platformām, pilsoniskas sabiedrības pārstāvjiem un augsta līmeņa ekspertu neatkarīgām konsultatīvajām grupām par prioritātēm un piemērotāko darbības veidu un īstenošanas paņēmieniem. Stratēģiskā plānošana nodrošina saskaņotību ar citām attiecīgajām Savienības programmām un palielina papildināmību un sinerģiju ar valstu un reģionālajām pētniecības, attīstības un inovācijas finansēšanas programmām un prioritātēm, tādējādi stiprinot Eiropas Pētniecības telpu. |
| | 6.a
     
  Programma sniedz iespēju visiem saņēmējiem ātrāk pieteikties finansējumam. Daudzām pētniecības un inovācijas darbībām tiks piemērots princips “ātrais ceļš uz pētniecību un inovāciju”, kas paredz, ka laiks līdz dotācijas piešķiršanai nepārsniedz sešus mēnešus. Tas nodrošina maziem sadarbības konsorcijiem ātrāku augšupēju piekļuvi līdzekļiem darbībām, kas sniedzas no fundamentālajiem pētījumiem līdz laišanai tirgū. Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus saskaņā ar pieeju “ātrais ceļš uz pētniecību un inovāciju” būs vienmēr atvērti, norādot pieteikuma iesniegšanas termiņu, un tos īstenos darba programmās kopu, EIP un izcilības izplatīšanas sadaļās. |
| 7.   “Apvārsnis Eiropa” pasākumi
  galvenokārt
  tiks izsludināti uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, un daži no tiem tiks organizēti uzdevumu un Eiropas partnerību ietvaros. | 7.   “Apvārsnis Eiropa” pasākumi tiks izsludināti uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, un daži no tiem tiks organizēti uzdevumu un Eiropas partnerību ietvaros
  , izņemot pasākumus, kuri minēti 39. pantā “Godalgas”
  . |
| 8.
     
  Pētniecības un inovācijas pasākumi, ko veic programmā “Apvārsnis Eiropa”, ir vērsti tikai un vienīgi uz lietojumiem civilām vajadzībām. | |
| 9.
     
  Programma nodrošina dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu un dzimuma aspekta integrēšanu pētniecības un inovācijas saturā. Atkarībā no stāvokļa attiecīgajā pētniecības un inovācijas jomā īpaša uzmanība jāvelta dzimumu līdzsvara nodrošināšanai vērtēšanas komisijās un struktūrās, piemēram, ekspertu grupās. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6. pants

6. pants

ES finansējuma
  apgūšana
  un
  formas

apgūšana

formas

ES finansējuma
  stratēģiskā plānošana, īstenošana
  un
  veidi

stratēģiskā plānošana, īstenošana

veidi

1.   Programmu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar finansēšanas struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

1.   Programmu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar finansēšanas struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

2.   Netiešajām darbībām Programmas sniegtais finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, proti, dotācijas (tostarp pamatdarbības dotācijas), godalgas un iepirkums. Programma finansējumu var nodrošināt arī finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbību ietvaros.

2.   Netiešajām darbībām Programmas sniegtais finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, proti, dotācijas (tostarp pamatdarbības dotācijas),
  kas ir Programmas galvenā atbalsta forma,
  godalgas un iepirkums. Programma finansējumu var nodrošināt arī finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbību ietvaros.

3.   Šajā regulā izklāstītos dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus piemēro netiešajām darbībām.

3.   Šajā regulā izklāstītos dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus piemēro netiešajām darbībām.

4.   Galvenie Programmā izmantojamie darbības veidi ir aprakstīti un definēti II pielikumā.
  Visa veida finansējumu
  izlieto elastīgi visiem Programmas mērķiem, līdzekļus piešķirot atbilstīgi attiecīgo mērķu vajadzībām un raksturīgajām iezīmēm.

4.   Galvenie Programmā izmantojamie darbības veidi ir aprakstīti un definēti
  2. pantā un
  II pielikumā.
  Finansējuma formas, kas minētas 2. punktā
  izlieto elastīgi visiem Programmas mērķiem, līdzekļus piešķirot atbilstīgi attiecīgo mērķu vajadzībām un raksturīgajām iezīmēm.

5.   Ar Programmu atbalsta arī tiešās darbības, ko veic JRC. Ja JRC veiktās tiešās darbības sniedz ieguldījumu ierosmēs, kas izveidotas atbilstoši LESD 185. vai 187. pantam, šādu ieguldījumu neuzskata par daļu no šādām ierosmēm piešķirtā finansiālā ieguldījuma.

5.   Ar Programmu atbalsta arī tiešās darbības, ko veic JRC. Ja JRC veiktās tiešās darbības sniedz ieguldījumu ierosmēs, kas izveidotas atbilstoši LESD 185. vai 187. pantam, šādu ieguldījumu neuzskata par daļu no šādām ierosmēm piešķirtā finansiālā ieguldījuma.

6.   Īpašā programma (29), jo īpaši pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” tiek īstenota, pamatojoties uz pētniecības un inovācijas
  pasākumu pārredzamu
  un
  stratēģisku daudzgadu plānošanu un pirms tam
  ar
  ieinteresētajām pusēm apspriežoties par prioritātēm un piemērotāko darbības veidu
  un
  īstenošanas paņēmieniem. Tādējādi tiks nodrošināta saskaņotība ar citām attiecīgajām Savienības programmām
  .

6.   Īpašā programma (29), jo īpaši pīlārā “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja” tiek īstenota, pamatojoties uz
  stratēģiskajiem
  pētniecības un inovācijas
  plāniem
  un
  saskaņā
  ar
  visiem Programmas mērķiem, kā noteikts 3. pantā
  un
  pēc tam, kad veikta stratēģiska daudzgadu pētniecības un inovācijas darbību plānošana
  .

Notiks apspriešanās ar valstu iestādēm, Eiropas Parlamentu, pētniecības, attīstības un inovācijas, kā arī rūpniecības nozares ieinteresētajām personām, tostarp Eiropas Tehnoloģiju platformām, pilsoniskas sabiedrības pārstāvjiem un augsta līmeņa ekspertu neatkarīgām konsultatīvajām grupām par prioritātēm un piemērotāko darbības veidu un īstenošanas paņēmieniem. Stratēģiskā plānošana nodrošina saskaņotību ar citām attiecīgajām Savienības programmām un palielina papildināmību un sinerģiju ar valstu un reģionālajām pētniecības, attīstības un inovācijas finansēšanas programmām un prioritātēm, tādējādi stiprinot Eiropas Pētniecības telpu.

Notiks apspriešanās ar valstu iestādēm, Eiropas Parlamentu, pētniecības, attīstības un inovācijas, kā arī rūpniecības nozares ieinteresētajām personām, tostarp Eiropas Tehnoloģiju platformām, pilsoniskas sabiedrības pārstāvjiem un augsta līmeņa ekspertu neatkarīgām konsultatīvajām grupām par prioritātēm un piemērotāko darbības veidu un īstenošanas paņēmieniem. Stratēģiskā plānošana nodrošina saskaņotību ar citām attiecīgajām Savienības programmām un palielina papildināmību un sinerģiju ar valstu un reģionālajām pētniecības, attīstības un inovācijas finansēšanas programmām un prioritātēm, tādējādi stiprinot Eiropas Pētniecības telpu.

6.a
     
  Programma sniedz iespēju visiem saņēmējiem ātrāk pieteikties finansējumam. Daudzām pētniecības un inovācijas darbībām tiks piemērots princips “ātrais ceļš uz pētniecību un inovāciju”, kas paredz, ka laiks līdz dotācijas piešķiršanai nepārsniedz sešus mēnešus. Tas nodrošina maziem sadarbības konsorcijiem ātrāku augšupēju piekļuvi līdzekļiem darbībām, kas sniedzas no fundamentālajiem pētījumiem līdz laišanai tirgū. Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus saskaņā ar pieeju “ātrais ceļš uz pētniecību un inovāciju” būs vienmēr atvērti, norādot pieteikuma iesniegšanas termiņu, un tos īstenos darba programmās kopu, EIP un izcilības izplatīšanas sadaļās.

7.   “Apvārsnis Eiropa” pasākumi
  galvenokārt
  tiks izsludināti uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, un daži no tiem tiks organizēti uzdevumu un Eiropas partnerību ietvaros.

7.   “Apvārsnis Eiropa” pasākumi tiks izsludināti uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, un daži no tiem tiks organizēti uzdevumu un Eiropas partnerību ietvaros
  , izņemot pasākumus, kuri minēti 39. pantā “Godalgas”
  .

8.
     
  Pētniecības un inovācijas pasākumi, ko veic programmā “Apvārsnis Eiropa”, ir vērsti tikai un vienīgi uz lietojumiem civilām vajadzībām.

9.
     
  Programma nodrošina dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu un dzimuma aspekta integrēšanu pētniecības un inovācijas saturā. Atkarībā no stāvokļa attiecīgajā pētniecības un inovācijas jomā īpaša uzmanība jāvelta dzimumu līdzsvara nodrošināšanai vērtēšanas komisijās un struktūrās, piemēram, ekspertu grupās.

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6.a pants (jauns)

6.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a pants |
| | ES finansējuma principi un transversāli jautājumi |
| | 1.
     
  Pētniecības un inovācijas darbības, ko veic saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, ir vērstas tikai un vienīgi uz civilu lietojumu. Budžeta pārvietojumi starp Programmu un Eiropas Aizsardzības fondu nav atļauti. |
| | 2.
     
  Pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” nodrošina daudzdisciplīnu pieeju un attiecīgos gadījumos paredz sociālo un humanitāro zinātņu integrēšanu visās darbībās, kas izstrādātas Programmas ietvaros. |
| | 3.
     
  Programmas sadarbības daļas nodrošina līdzsvaru starp zemākiem un augstākiem tehnoloģiskās gatavības līmeņiem, tādējādi aptverot visu vērtības ķēdi. |
| | 4.
     
  Programma cenšas nodrošināt pētniecības, attīstības un inovācijas atšķirību efektīvu samazināšanu Savienībā un veicina plašu ģeogrāfisko pārstāvību sadarbības projektos. Šie centieni tiek atspoguļoti samērīgos Savienības, valstu un reģionālo fondu atbalstītos dalībvalstu pasākumos. Ņemot vērā situāciju attiecīgajā pētniecības un inovācijas jomā, īpaša uzmanība tiek veltīta ģeogrāfiskajam līdzsvaram finansētajos projektos, vērtēšanas komisijās un struktūrās, piemēram, valdēs un ekspertu grupās, bet tas tiek darīts, neapdraudot izcilības kritērijus. |
| | 5.
     
  Programma nodrošina dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu un dzimuma aspekta integrēšanu pētniecības un inovācijas saturā un risina jautājumus, kas saistīti ar dzimumu nelīdzsvarotas pārstāvības cēloņiem. Atkarībā no stāvokļa attiecīgajā pētniecības un inovācijas jomā īpaša uzmanība jāvelta dzimumu līdzsvara nodrošināšanai vērtēšanas komisijās un citās attiecīgās padomdevējās struktūrās, piemēram, padomēs un ekspertu grupās. |
| | 6.
     
  Programmas mērķis ir nepārtraukta administratīvā vienkāršošana un sloga mazināšana saņēmējiem. |
| | 7.
     
  Klimata aspektu iekļaušana būtu atbilstīgi jāintegrē pētījumu un inovācijas saturā un jāpiemēro visos pētniecības cikla posmos. |
| | 8.
     
  Programmā attiecīgā gadījumā paredz sabiedrības iesaistīšanu, lai labāk saskaņotu pētniecības un inovācijas procesu un tā rezultātus ar sabiedrības vērtībām un vajadzībām, veicinot zinātnes iesaistes un zinātniskās izglītības pasākumus, kā arī kopīgu jaunradi un kopīgu zinātnisko programmu izstrādi, iesaistot iedzīvotājus un pilsonisko sabiedrību pētniecības un inovācijas prioritāšu noteikšanas procesā; |
| | 9.
     
  Programma nodrošina publiskā finansējuma pārredzamību un pārskatatbildību pētniecības un inovācijas projektos, tādējādi aizsargājot sabiedrības intereses. |
| | 10.
     
  Komisija vai attiecīgā finansēšanas iestāde nodrošina, ka visiem iespējamajiem dalībniekiem laikā, kad tiek publicēti uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, tiek sniegtas pietiekamas norādes un informācija, it īpaši attiecīgā dotācijas nolīguma paraugs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a pants

6.a pants

ES finansējuma principi un transversāli jautājumi

ES finansējuma principi un transversāli jautājumi

1.
     
  Pētniecības un inovācijas darbības, ko veic saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, ir vērstas tikai un vienīgi uz civilu lietojumu. Budžeta pārvietojumi starp Programmu un Eiropas Aizsardzības fondu nav atļauti.

2.
     
  Pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” nodrošina daudzdisciplīnu pieeju un attiecīgos gadījumos paredz sociālo un humanitāro zinātņu integrēšanu visās darbībās, kas izstrādātas Programmas ietvaros.

3.
     
  Programmas sadarbības daļas nodrošina līdzsvaru starp zemākiem un augstākiem tehnoloģiskās gatavības līmeņiem, tādējādi aptverot visu vērtības ķēdi.

4.
     
  Programma cenšas nodrošināt pētniecības, attīstības un inovācijas atšķirību efektīvu samazināšanu Savienībā un veicina plašu ģeogrāfisko pārstāvību sadarbības projektos. Šie centieni tiek atspoguļoti samērīgos Savienības, valstu un reģionālo fondu atbalstītos dalībvalstu pasākumos. Ņemot vērā situāciju attiecīgajā pētniecības un inovācijas jomā, īpaša uzmanība tiek veltīta ģeogrāfiskajam līdzsvaram finansētajos projektos, vērtēšanas komisijās un struktūrās, piemēram, valdēs un ekspertu grupās, bet tas tiek darīts, neapdraudot izcilības kritērijus.

5.
     
  Programma nodrošina dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu un dzimuma aspekta integrēšanu pētniecības un inovācijas saturā un risina jautājumus, kas saistīti ar dzimumu nelīdzsvarotas pārstāvības cēloņiem. Atkarībā no stāvokļa attiecīgajā pētniecības un inovācijas jomā īpaša uzmanība jāvelta dzimumu līdzsvara nodrošināšanai vērtēšanas komisijās un citās attiecīgās padomdevējās struktūrās, piemēram, padomēs un ekspertu grupās.

6.
     
  Programmas mērķis ir nepārtraukta administratīvā vienkāršošana un sloga mazināšana saņēmējiem.

7.
     
  Klimata aspektu iekļaušana būtu atbilstīgi jāintegrē pētījumu un inovācijas saturā un jāpiemēro visos pētniecības cikla posmos.

8.
     
  Programmā attiecīgā gadījumā paredz sabiedrības iesaistīšanu, lai labāk saskaņotu pētniecības un inovācijas procesu un tā rezultātus ar sabiedrības vērtībām un vajadzībām, veicinot zinātnes iesaistes un zinātniskās izglītības pasākumus, kā arī kopīgu jaunradi un kopīgu zinātnisko programmu izstrādi, iesaistot iedzīvotājus un pilsonisko sabiedrību pētniecības un inovācijas prioritāšu noteikšanas procesā;

9.
     
  Programma nodrošina publiskā finansējuma pārredzamību un pārskatatbildību pētniecības un inovācijas projektos, tādējādi aizsargājot sabiedrības intereses.

10.
     
  Komisija vai attiecīgā finansēšanas iestāde nodrošina, ka visiem iespējamajiem dalībniekiem laikā, kad tiek publicēti uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, tiek sniegtas pietiekamas norādes un informācija, it īpaši attiecīgā dotācijas nolīguma paraugs.

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants

7. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. pants | 7. pants |
| Uzdevumi | Uzdevumi |
| 1.   Uzdevumus plāno saskaņā ar pīlāru “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”, taču tos var noteikt arī pēc darbībām, kuras veic citās Programmas daļās. | 1.   Uzdevumus plāno saskaņā ar pīlāru “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja”, taču tos var noteikt arī pēc darbībām, kuras veic citās Programmas daļās
  , kā arī darbībām, kas veiktas saskaņā ar citām Savienības finansējuma programmām, saskaņā ar “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem
  . |
| 2.   
  Uzdevumus īsteno saskaņā ar
  Īpašās programmas 5.
  pantu
  . Izvērtēšanu veic saskaņā ar 26. pantu. | 2.   
  Uzdevumu, mērķu, mērķrādītāju, grafiku saturu un to īstenošanu sīkāk nosaka stratēģiskajos pētniecības un inovācijas plānos, kā noteikts Programmas 2. pantā un sīkāk norādīts 6. pantā un
  Īpašās programmas 5.
  pantā
  . Izvērtēšanu veic saskaņā ar 26. pantu. |
| | 2.a
     
  Programmas īstenošanas pirmajos divos gados plāno maksimāli 10 % no II pīlāra gada budžeta, izsludinot konkrētus uzaicinājumus attiecībā uz uzdevumu izpildi. Programmas īstenošanas pēdējos trīs gados un tikai pēc apmierinoša uzdevumu atlases un pārvaldības procesa novērtēšanas šo īpatsvaru var palielināt. Kopējo budžeta daļu, kas paredzēta uzdevumiem, norāda stratēģiskajos pētniecības un inovācijas plānos. |
| | 2.b
     
  Visaptverošu novērtējumu par uzdevumiem attiecībā uz darbības jomu, pārvaldību, valdes iecelšanu un to provizoriskajām darbībām veic saskaņā ar to attiecīgajiem izmērāmiem starpposma mērķiem. Novērtējumā sniegtos ieteikumus ņem vērā pirms jaunu uzdevumu plānošanas vai pirms pašreizējo uzdevumu izpildes turpināšanas, pārtraukšanas vai pārvirzīšanas uz citu darbību. |
| 3.   Uzdevumi: | 3.   Uzdevumi: |
| (a) | sniedz skaidru ES pievienoto vērtību un veicina Savienības prioritāšu īstenošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7. pants

7. pants

Uzdevumi

Uzdevumi

1.   Uzdevumus plāno saskaņā ar pīlāru “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”, taču tos var noteikt arī pēc darbībām, kuras veic citās Programmas daļās.

1.   Uzdevumus plāno saskaņā ar pīlāru “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja”, taču tos var noteikt arī pēc darbībām, kuras veic citās Programmas daļās
  , kā arī darbībām, kas veiktas saskaņā ar citām Savienības finansējuma programmām, saskaņā ar “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem
  .

2.   
  Uzdevumus īsteno saskaņā ar
  Īpašās programmas 5.
  pantu
  . Izvērtēšanu veic saskaņā ar 26. pantu.

2.   
  Uzdevumu, mērķu, mērķrādītāju, grafiku saturu un to īstenošanu sīkāk nosaka stratēģiskajos pētniecības un inovācijas plānos, kā noteikts Programmas 2. pantā un sīkāk norādīts 6. pantā un
  Īpašās programmas 5.
  pantā
  . Izvērtēšanu veic saskaņā ar 26. pantu.

2.a
     
  Programmas īstenošanas pirmajos divos gados plāno maksimāli 10 % no II pīlāra gada budžeta, izsludinot konkrētus uzaicinājumus attiecībā uz uzdevumu izpildi. Programmas īstenošanas pēdējos trīs gados un tikai pēc apmierinoša uzdevumu atlases un pārvaldības procesa novērtēšanas šo īpatsvaru var palielināt. Kopējo budžeta daļu, kas paredzēta uzdevumiem, norāda stratēģiskajos pētniecības un inovācijas plānos.

2.b
     
  Visaptverošu novērtējumu par uzdevumiem attiecībā uz darbības jomu, pārvaldību, valdes iecelšanu un to provizoriskajām darbībām veic saskaņā ar to attiecīgajiem izmērāmiem starpposma mērķiem. Novērtējumā sniegtos ieteikumus ņem vērā pirms jaunu uzdevumu plānošanas vai pirms pašreizējo uzdevumu izpildes turpināšanas, pārtraukšanas vai pārvirzīšanas uz citu darbību.

3.   Uzdevumi:

3.   Uzdevumi:

(a)

sniedz skaidru ES pievienoto vērtību un veicina Savienības prioritāšu īstenošanu;

| (a) | sniedz skaidru ES pievienoto vērtību un veicina Savienības prioritāšu
  , mērķu un saistību
  īstenošanu; |
| --- | --- |

(a)

sniedz skaidru ES pievienoto vērtību un veicina Savienības prioritāšu
  , mērķu un saistību
  īstenošanu;

, mērķu un saistību

| (a a) | ir iekļaujoši, veicina plašu iesaistīšanos un nodrošina dažādu veidu ieinteresēto personu līdzdalību un nodrošina pētniecības, attīstības un inovācijas tādus rezultātus, kas nāk par labu visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

(a a)

(a a)

ir iekļaujoši, veicina plašu iesaistīšanos un nodrošina dažādu veidu ieinteresēto personu līdzdalību un nodrošina pētniecības, attīstības un inovācijas tādus rezultātus, kas nāk par labu visām dalībvalstīm;

ir iekļaujoši, veicina plašu iesaistīšanos un nodrošina dažādu veidu ieinteresēto personu līdzdalību un nodrošina pētniecības, attīstības un inovācijas tādus rezultātus, kas nāk par labu visām dalībvalstīm;

| (b) | ir drosmīgi un
  vērienīgi
  ,
  un līdz ar to – sabiedriski
  un
  ekonomiski ļoti nozīmīgi
  ; |
| --- | --- |

(b)

ir drosmīgi un
  vērienīgi
  ,
  un līdz ar to – sabiedriski
  un
  ekonomiski ļoti nozīmīgi
  ;

vērienīgi

un līdz ar to – sabiedriski

ekonomiski ļoti nozīmīgi

| (b) | ir drosmīgi
  , iedvesmojoši
  un
  tiem ir būtiska zinātniska
  ,
  tehnoloģiska nozīmība, kā arī nozīmība diplomātijas
  un
  vides jomā vai ekonomikā
  ; |
| --- | --- |

(b)

ir drosmīgi
  , iedvesmojoši
  un
  tiem ir būtiska zinātniska
  ,
  tehnoloģiska nozīmība, kā arī nozīmība diplomātijas
  un
  vides jomā vai ekonomikā
  ;

, iedvesmojoši

tiem ir būtiska zinātniska

tehnoloģiska nozīmība, kā arī nozīmība diplomātijas

vides jomā vai ekonomikā

| (c) | skaidri iezīmē virzību un ir mērķtiecīgi, izmērāmi un noteiktā laikā izpildāmi; |
| --- | --- |

(c)

skaidri iezīmē virzību un ir mērķtiecīgi, izmērāmi un noteiktā laikā izpildāmi;

| (c) | skaidri iezīmē virzību un ir mērķtiecīgi, izmērāmi un noteiktā laikā izpildāmi; |
| --- | --- |

(c)

skaidri iezīmē virzību un ir mērķtiecīgi, izmērāmi un noteiktā laikā izpildāmi;

| (d) | ir
  vērsti uz vērienīgiem, bet reāliem pētniecības un inovācijas pasākumiem; |
| --- | --- |

(d)

ir
  vērsti uz vērienīgiem, bet reāliem pētniecības un inovācijas pasākumiem;

ir

| (d) | ir izraudzīti pārredzamā veidā un
  vērsti uz vērienīgiem,
  izcilības virzītiem,
  bet reāliem pētniecības un inovācijas pasākumiem
  visos izstrādes posmos
  ; |
| --- | --- |

(d)

ir izraudzīti pārredzamā veidā un
  vērsti uz vērienīgiem,
  izcilības virzītiem,
  bet reāliem pētniecības un inovācijas pasākumiem
  visos izstrādes posmos
  ;

ir izraudzīti pārredzamā veidā un

izcilības virzītiem,

visos izstrādes posmos

| (d a) | ietver steidzama risinājuma nepieciešamības elementu attiecībā uz uzdevuma mērķiem, tiem ir nepieciešamā darbības joma, mērogs un plaša nepieciešamo resursu mobilizācija un to vienīgais mērķis ir sasniegt uzdevuma rezultātus; |
| --- | --- |

(d a)

(d a)

ietver steidzama risinājuma nepieciešamības elementu attiecībā uz uzdevuma mērķiem, tiem ir nepieciešamā darbības joma, mērogs un plaša nepieciešamo resursu mobilizācija un to vienīgais mērķis ir sasniegt uzdevuma rezultātus;

ietver steidzama risinājuma nepieciešamības elementu attiecībā uz uzdevuma mērķiem, tiem ir nepieciešamā darbības joma, mērogs un plaša nepieciešamo resursu mobilizācija un to vienīgais mērķis ir sasniegt uzdevuma rezultātus;

| (e) | rada impulsu turpmākai darbībai dažādās disciplīnās, nozarēs un dalībnieku starpā; |
| --- | --- |

(e)

rada impulsu turpmākai darbībai dažādās disciplīnās, nozarēs un dalībnieku starpā;

| (e) | rada impulsu turpmākai darbībai dažādās disciplīnās
  (tostarp sociālajās un humanitārajās zinātnēs)
  , nozarēs un dalībnieku starpā; |
| --- | --- |

(e)

rada impulsu turpmākai darbībai dažādās disciplīnās
  (tostarp sociālajās un humanitārajās zinātnēs)
  , nozarēs un dalībnieku starpā;

(tostarp sociālajās un humanitārajās zinātnēs)

| (f) | ir veidoti tā, ka iespējams izmantot vairākus, augšupējus risinājumus. |
| --- | --- |

(f)

ir veidoti tā, ka iespējams izmantot vairākus, augšupējus risinājumus.

| (f) | ir veidoti tā, ka iespējams izmantot vairākus, augšupējus risinājumus. |
| --- | --- |

(f)

ir veidoti tā, ka iespējams izmantot vairākus, augšupējus risinājumus.

| (f a) | pārredzamā veidā panāk sinerģiju ar citām Savienības programmām, kā arī ar publiskajiem un privātajiem līdzekļiem, tostarp aktīvi iesaistot valsts un reģionālās inovācijas ekosistēmas. |
| --- | --- |

(f a)

(f a)

pārredzamā veidā panāk sinerģiju ar citām Savienības programmām, kā arī ar publiskajiem un privātajiem līdzekļiem, tostarp aktīvi iesaistot valsts un reģionālās inovācijas ekosistēmas.

pārredzamā veidā panāk sinerģiju ar citām Savienības programmām, kā arī ar publiskajiem un privātajiem līdzekļiem, tostarp aktīvi iesaistot valsts un reģionālās inovācijas ekosistēmas.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7.a pants (jauns)

7.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a pants |
| | Eiropas Inovācijas padome |
| | 1.
     
  Komisija izveido Eiropas Inovācijas padomi (EIP), lai īstenotu III pīlāra “Inovatīva Eiropa” darbības, kuras attiecas uz EIP. EIP darbs atbilst šādiem principiem: koncentrēšanās uz revolucionāriem risinājumiem un revolucionāru inovāciju, autonomija, spēja uzņemties risku, efektivitāte, lietderība, pārredzamība un pārskatatbildība. |
| | 2.
     
  EIP ir atvērta visu veidu inovatoriem, sākot no privātpersonām līdz universitātēm, pētniecības organizācijām un uzņēmumiem, jaunuzņēmumiem, jo īpaši MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu, kā arī no atsevišķiem saņēmējiem līdz daudznozaru konsorcijiem. Vismaz 70 % EIP budžeta tiek piešķirti inovatīviem jaunuzņēmumiem un MVU. |
| | 3.
     
  EIP padomes un administratīvās funkcijas ir noteiktas Lēmumā (ES)... [Īpašā programma] un tā pielikumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a pants

7.a pants

Eiropas Inovācijas padome

Eiropas Inovācijas padome

1.
     
  Komisija izveido Eiropas Inovācijas padomi (EIP), lai īstenotu III pīlāra “Inovatīva Eiropa” darbības, kuras attiecas uz EIP. EIP darbs atbilst šādiem principiem: koncentrēšanās uz revolucionāriem risinājumiem un revolucionāru inovāciju, autonomija, spēja uzņemties risku, efektivitāte, lietderība, pārredzamība un pārskatatbildība.

2.
     
  EIP ir atvērta visu veidu inovatoriem, sākot no privātpersonām līdz universitātēm, pētniecības organizācijām un uzņēmumiem, jaunuzņēmumiem, jo īpaši MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu, kā arī no atsevišķiem saņēmējiem līdz daudznozaru konsorcijiem. Vismaz 70 % EIP budžeta tiek piešķirti inovatīviem jaunuzņēmumiem un MVU.

3.
     
  EIP padomes un administratīvās funkcijas ir noteiktas Lēmumā (ES)... [Īpašā programma] un tā pielikumos.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants

8. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8. pants | 8. pants |
| Eiropas partnerības | Eiropas partnerības |
| 1.   Programmas “Apvārsnis Eiropa” daļas var tikt īstenotas Eiropas partnerību ietvaros. Savienības iesaistīšanās Eiropas partnerībās var notikt šādi: | 1.   Programmas “Apvārsnis Eiropa” daļas var tikt īstenotas Eiropas partnerību ietvaros. Savienības iesaistīšanās Eiropas partnerībās var notikt šādi: |
| (a) | dalība partnerībās, kas izveidotas, pamatojoties uz saprašanās memorandu un/vai līgumiskām saistībām starp Komisiju un tās partneriem, kuri minēti 2. panta 3. punktā, un norādot partnerības mērķus, partneru attiecīgās saistības par finansiālajām iemaksām un/vai iemaksām natūrā, galvenos snieguma un ietekmes rādītājus, kā arī paredzēto izlaidi. Saprašanās memorandā un/vai līgumiskajās saistībās ietver komplementārus pētniecības un inovācijas pasākumus, kurus īstenojuši partneri Programmas ietvaros (kopīgi plānotās Eiropas partnerības); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8. pants

8. pants

Eiropas partnerības

Eiropas partnerības

1.   Programmas “Apvārsnis Eiropa” daļas var tikt īstenotas Eiropas partnerību ietvaros. Savienības iesaistīšanās Eiropas partnerībās var notikt šādi:

1.   Programmas “Apvārsnis Eiropa” daļas var tikt īstenotas Eiropas partnerību ietvaros. Savienības iesaistīšanās Eiropas partnerībās var notikt šādi:

(a)

dalība partnerībās, kas izveidotas, pamatojoties uz saprašanās memorandu un/vai līgumiskām saistībām starp Komisiju un tās partneriem, kuri minēti 2. panta 3. punktā, un norādot partnerības mērķus, partneru attiecīgās saistības par finansiālajām iemaksām un/vai iemaksām natūrā, galvenos snieguma un ietekmes rādītājus, kā arī paredzēto izlaidi. Saprašanās memorandā un/vai līgumiskajās saistībās ietver komplementārus pētniecības un inovācijas pasākumus, kurus īstenojuši partneri Programmas ietvaros (kopīgi plānotās Eiropas partnerības);

| (a) | dalība partnerībās, kas izveidotas, pamatojoties uz saprašanās memorandu un/vai līgumiskām saistībām starp Komisiju un tās partneriem, kuri minēti 2. panta 3. punktā, un norādot partnerības mērķus, partneru attiecīgās saistības par finansiālajām iemaksām un/vai iemaksām natūrā, galvenos snieguma un ietekmes rādītājus, kā arī paredzēto izlaidi. Saprašanās memorandā un/vai līgumiskajās saistībās ietver komplementārus pētniecības un inovācijas pasākumus, kurus īstenojuši partneri Programmas ietvaros (kopīgi plānotās Eiropas partnerības); |
| --- | --- |

(a)

dalība partnerībās, kas izveidotas, pamatojoties uz saprašanās memorandu un/vai līgumiskām saistībām starp Komisiju un tās partneriem, kuri minēti 2. panta 3. punktā, un norādot partnerības mērķus, partneru attiecīgās saistības par finansiālajām iemaksām un/vai iemaksām natūrā, galvenos snieguma un ietekmes rādītājus, kā arī paredzēto izlaidi. Saprašanās memorandā un/vai līgumiskajās saistībās ietver komplementārus pētniecības un inovācijas pasākumus, kurus īstenojuši partneri Programmas ietvaros (kopīgi plānotās Eiropas partnerības);

| (b) | dalība un finansiālais ieguldījums pētniecības un inovācijas pasākumu programmā, pamatojoties uz partneriem noteiktajām saistībām veikt finansiālās iemaksas un iemaksas natūrā un integrēt to attiecīgos pasākumus, izmantojot Programmas līdzfinansēšanas darbību (līdzfinansētās Eiropas partnerības); |
| --- | --- |

(b)

dalība un finansiālais ieguldījums pētniecības un inovācijas pasākumu programmā, pamatojoties uz partneriem noteiktajām saistībām veikt finansiālās iemaksas un iemaksas natūrā un integrēt to attiecīgos pasākumus, izmantojot Programmas līdzfinansēšanas darbību (līdzfinansētās Eiropas partnerības);

| (b) | dalība un finansiālais ieguldījums pētniecības un inovācijas pasākumu programmā, pamatojoties uz partneriem noteiktajām saistībām veikt finansiālās iemaksas un iemaksas natūrā un integrēt to attiecīgos pasākumus, izmantojot Programmas līdzfinansēšanas darbību (līdzfinansētās Eiropas partnerības); |
| --- | --- |

(b)

dalība un finansiālais ieguldījums pētniecības un inovācijas pasākumu programmā, pamatojoties uz partneriem noteiktajām saistībām veikt finansiālās iemaksas un iemaksas natūrā un integrēt to attiecīgos pasākumus, izmantojot Programmas līdzfinansēšanas darbību (līdzfinansētās Eiropas partnerības);

| (c) | dalība un
  finansiālais ieguldījums
  pētniecības un inovācijas programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis saskaņā ar LESD 185. pantu vai struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar LESD 187. pantu, piemēram, kopuzņēmumi, vai EIT zināšanu un inovāciju kopienas saskaņā ar [EIT regulu] (institucionalizētās Eiropas partnerības); šāda veida partnerības īstenojamas vienīgi tad, ja ar cita veida Eiropas partnerībām nav iespējams sasniegt attiecīgos mērķus vai panākt vajadzīgo ietekmi un ja tā ir pamatota izvēle no ilgtermiņa perspektīvas, ņemot vērā arī integrācijas, tostarp visu finansiālo iemaksu centralizētās pārvaldības, augsto līmeni. |
| --- | --- |

(c)

dalība un
  finansiālais ieguldījums
  pētniecības un inovācijas programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis saskaņā ar LESD 185. pantu vai struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar LESD 187. pantu, piemēram, kopuzņēmumi, vai EIT zināšanu un inovāciju kopienas saskaņā ar [EIT regulu] (institucionalizētās Eiropas partnerības); šāda veida partnerības īstenojamas vienīgi tad, ja ar cita veida Eiropas partnerībām nav iespējams sasniegt attiecīgos mērķus vai panākt vajadzīgo ietekmi un ja tā ir pamatota izvēle no ilgtermiņa perspektīvas, ņemot vērā arī integrācijas, tostarp visu finansiālo iemaksu centralizētās pārvaldības, augsto līmeni.

finansiālais ieguldījums

| (c) | dalība un
  finansiāli un/vai nefinansiāli ieguldījumi
  pētniecības un inovācijas programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis saskaņā ar LESD 185. pantu vai struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar LESD 187. pantu, piemēram, kopuzņēmumi, vai EIT zināšanu un inovāciju kopienas saskaņā ar [EIT regulu] (institucionalizētās Eiropas partnerības); šāda veida partnerības īstenojamas vienīgi tad, ja ar cita veida Eiropas partnerībām nav iespējams sasniegt attiecīgos mērķus vai panākt vajadzīgo ietekmi un ja tā ir pamatota izvēle no ilgtermiņa perspektīvas, ņemot vērā arī integrācijas, tostarp visu finansiālo iemaksu centralizētās pārvaldības, augsto līmeni. |
| --- | --- |

(c)

dalība un
  finansiāli un/vai nefinansiāli ieguldījumi
  pētniecības un inovācijas programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis saskaņā ar LESD 185. pantu vai struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar LESD 187. pantu, piemēram, kopuzņēmumi, vai EIT zināšanu un inovāciju kopienas saskaņā ar [EIT regulu] (institucionalizētās Eiropas partnerības); šāda veida partnerības īstenojamas vienīgi tad, ja ar cita veida Eiropas partnerībām nav iespējams sasniegt attiecīgos mērķus vai panākt vajadzīgo ietekmi un ja tā ir pamatota izvēle no ilgtermiņa perspektīvas, ņemot vērā arī integrācijas, tostarp visu finansiālo iemaksu centralizētās pārvaldības, augsto līmeni.

finansiāli un/vai nefinansiāli ieguldījumi

2.   Eiropas partnerības:

2.   Eiropas partnerības:

| (a) | izveido
  gadījumos, kad programmas “Apvārsnis Eiropa” mērķus efektīvāk var sasniegt šādās partnerībās,
  nevis Savienība viena
  ; |
| --- | --- |

(a)

izveido
  gadījumos, kad programmas “Apvārsnis Eiropa” mērķus efektīvāk var sasniegt šādās partnerībās,
  nevis Savienība viena
  ;

izveido

nevis Savienība viena

| (a) | izveido vienīgi
  gadījumos, kad programmas “Apvārsnis Eiropa” mērķus efektīvāk var sasniegt šādās partnerībās,
  salīdzinājumā ar citām pamatprogrammas daļām
  ; |
| --- | --- |

(a)

izveido vienīgi
  gadījumos, kad programmas “Apvārsnis Eiropa” mērķus efektīvāk var sasniegt šādās partnerībās,
  salīdzinājumā ar citām pamatprogrammas daļām
  ;

izveido vienīgi

salīdzinājumā ar citām pamatprogrammas daļām

| (b) | ievēro
  principus attiecībā uz Savienības pievienoto vērtību, pārredzamību, atklātību, ietekmi, sviras efektu, visu iesaistīto pušu ilgtermiņa finansiālajām saistībām, elastīgumu, saskanīgumu un komplementaritāti ar Savienības, vietējām, reģionālām, valsts un starptautiskām iniciatīvām; |
| --- | --- |

(b)

ievēro
  principus attiecībā uz Savienības pievienoto vērtību, pārredzamību, atklātību, ietekmi, sviras efektu, visu iesaistīto pušu ilgtermiņa finansiālajām saistībām, elastīgumu, saskanīgumu un komplementaritāti ar Savienības, vietējām, reģionālām, valsts un starptautiskām iniciatīvām;

ievēro

| (b) | ievēro
  principus attiecībā uz Savienības pievienoto vērtību, pārredzamību, atklātību, ietekmi, sviras efektu, visu iesaistīto pušu ilgtermiņa finansiālajām
  un/vai nefinansiālajām
  saistībām, elastīgumu, saskanīgumu un komplementaritāti ar Savienības, vietējām, reģionālām, valsts un starptautiskām iniciatīvām; |
| --- | --- |

(b)

ievēro
  principus attiecībā uz Savienības pievienoto vērtību, pārredzamību, atklātību, ietekmi, sviras efektu, visu iesaistīto pušu ilgtermiņa finansiālajām
  un/vai nefinansiālajām
  saistībām, elastīgumu, saskanīgumu un komplementaritāti ar Savienības, vietējām, reģionālām, valsts un starptautiskām iniciatīvām;

ievēro

un/vai nefinansiālajām

| (c) | paredz noteiktu termiņu ievērošanu
  un ietver nosacījumus Programmas finansējuma pakāpeniskai izbeigšanai. |
| --- | --- |

(c)

paredz noteiktu termiņu ievērošanu
  un ietver nosacījumus Programmas finansējuma pakāpeniskai izbeigšanai.

paredz noteiktu termiņu ievērošanu

| (c) | notiek konkrētos termiņos
  un ietver nosacījumus Programmas finansējuma pakāpeniskai izbeigšanai. |
| --- | --- |

(c)

notiek konkrētos termiņos
  un ietver nosacījumus Programmas finansējuma pakāpeniskai izbeigšanai.

notiek konkrētos termiņos

2.a
     
  Visas partnerības nosaka stratēģiskajos pētniecības un inovācijas plānos, kā minēts pamatprogrammas 6. pantā un III pielikumā un īpašās programmas I pielikumā, pirms tās tiek īstenotas darba programmās vai darba plānos.

Noteikumi un kritēriji attiecībā uz partnerību atlasi, īstenošanu, uzraudzību, izvērtēšanu un pakāpenisku izbeigšanu ir izklāstīti III pielikumā.

Noteikumi un kritēriji attiecībā uz partnerību atlasi, īstenošanu, uzraudzību, izvērtēšanu un pakāpenisku izbeigšanu ir izklāstīti III pielikumā.

Grozījums Nr. 71 un 172

Grozījums Nr. 71 un 172

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants

9. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9. pants | 9. pants |
| Budžets | Budžets |
| 1.   Pamatprogrammas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir EUR
  94 100 000 pašreizējās
  cenās 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajai īpašajai programmai un noteikta summa 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajai īpašajai programmai, kā noteikts Regulā [..], ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu. | 1.   Pamatprogrammas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir EUR
  120 000 000 000 (2018. gada
  cenās) 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajai īpašajai programmai un noteikta summa 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajai īpašajai programmai, kā noteikts Regulā [..], ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu. |
| 2.   Orientējošais 1. punkta teikuma pirmajā daļā minētās summas sadalījums ir: | 2.   Orientējošais 1. punkta teikuma pirmajā daļā minētās summas sadalījums ir: |
| (a) | EUR 25 800 000 000
  I 
  pīlāram “Atvērtā zinātne”
  laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no kura: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9. pants

9. pants

Budžets

Budžets

1.   Pamatprogrammas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir EUR
  94 100 000 pašreizējās
  cenās 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajai īpašajai programmai un noteikta summa 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajai īpašajai programmai, kā noteikts Regulā [..], ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu.

1.   Pamatprogrammas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir EUR
  120 000 000 000 (2018. gada
  cenās) 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajai īpašajai programmai un noteikta summa 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajai īpašajai programmai, kā noteikts Regulā [..], ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu.

2.   Orientējošais 1. punkta teikuma pirmajā daļā minētās summas sadalījums ir:

2.   Orientējošais 1. punkta teikuma pirmajā daļā minētās summas sadalījums ir:

(a)

EUR 25 800 000 000
  I 
  pīlāram “Atvērtā zinātne”
  laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no kura:

EUR 25 800 000 000

pīlāram “Atvērtā zinātne”

| (a) | a) 27,42  %
  I 
  pīlāram “Izcila un atvērta zinātne”
  laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no kura: |
| --- | --- |

(a)

a) 27,42  %
  I 
  pīlāram “Izcila un atvērta zinātne”
  laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no kura:

a) 27,42  %

pīlāram “Izcila un atvērta zinātne”

| | (1) | EUR 16 600 000 000
  Eiropas Pētniecības padomei; |
| --- | --- | --- |

(1)

EUR 16 600 000 000
  Eiropas Pētniecības padomei;

EUR 16 600 000 000

| | (1) | 17,64  %
  Eiropas Pētniecības padomei; |
| --- | --- | --- |

(1)

17,64  %
  Eiropas Pētniecības padomei;

17,64  %

| | (2) | EUR 6 800 000 000
  Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām; |
| --- | --- | --- |

(2)

EUR 6 800 000 000
  Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām;

EUR 6 800 000 000

| | (2) | 7,23  %
  Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām; |
| --- | --- | --- |

(2)

7,23  %
  Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām;

7,23  %

| | (3) | EUR
  2 400 000 000 pētniecības infrastruktūrām; |
| --- | --- | --- |

(3)

EUR
  2 400 000 000 pētniecības infrastruktūrām;

EUR

| | (3) | 2,55  % pētniecības infrastruktūrām; |
| --- | --- | --- |

(3)

2,55  % pētniecības infrastruktūrām;

| (b) | EUR 52 700 000 000
  II pīlāram
  “Globālās
  problēmas un rūpniecības
  konkurētspēja”
  laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no kura: |
| --- | --- |

(b)

EUR 52 700 000 000
  II pīlāram
  “Globālās
  problēmas un rūpniecības
  konkurētspēja”
  laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no kura:

EUR 52 700 000 000

“Globālās

konkurētspēja”

| (b) | 55,48  %
  II pīlāram
  “Globālās
  problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības
  konkurētspēja”
  laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no kura: |
| --- | --- |

(b)

55,48  %
  II pīlāram
  “Globālās
  problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības
  konkurētspēja”
  laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no kura:

55,48  %

“Globālās

Eiropas

konkurētspēja”

| | (1) | EUR 7 700 000 000
  kopai
  “Veselība”
  ; |
| --- | --- | --- |

(1)

EUR 7 700 000 000
  kopai
  “Veselība”
  ;

EUR 7 700 000 000

“Veselība”

| | (1) | 8,16  %
  kopai
  “Veselība”
  ; |
| --- | --- | --- |

(1)

8,16  %
  kopai
  “Veselība”
  ;

8,16  %

“Veselība”

| | (2) | EUR 2 800 000 000
  kopai
  “Iekļaujoša
  un
  droša sabiedrība”
  ; |
| --- | --- | --- |

(2)

EUR 2 800 000 000
  kopai
  “Iekļaujoša
  un
  droša sabiedrība”
  ;

EUR 2 800 000 000

“Iekļaujoša

droša sabiedrība”

| | (2) | 2,50  %
  kopai
  “Iekļaujoša
  un
  radoša sabiedrība”
  ; |
| --- | --- | --- |

(2)

2,50  %
  kopai
  “Iekļaujoša
  un
  radoša sabiedrība”
  ;

2,50  %

“Iekļaujoša

radoša sabiedrība”

| | (2 a) | 2,00  % kopai “Droša sabiedrība”; |
| --- | --- | --- |

(2 a)

(2 a)

2,00  % kopai “Droša sabiedrība”;

2,00  % kopai “Droša sabiedrība”;

| | (3) | EUR 15 000 000 000
  kopai
  “Digitālā
  joma un
  rūpniecība”
  ; |
| --- | --- | --- |

(3)

EUR 15 000 000 000
  kopai
  “Digitālā
  joma un
  rūpniecība”
  ;

EUR 15 000 000 000

“Digitālā

rūpniecība”

| | (3) | 15,94  %
  kopai
  “Digitālā
  joma
  , rūpniecība
  un
  kosmoss”
  ; |
| --- | --- | --- |

(3)

15,94  %
  kopai
  “Digitālā
  joma
  , rūpniecība
  un
  kosmoss”
  ;

15,94  %

“Digitālā

, rūpniecība

kosmoss”

| | (4) | EUR 15 000 000 000
  kopai
  “Klimats
  , enerģētika un
  mobilitāte”
  ; |
| --- | --- | --- |

(4)

EUR 15 000 000 000
  kopai
  “Klimats
  , enerģētika un
  mobilitāte”
  ;

EUR 15 000 000 000

“Klimats

mobilitāte”

| | (4) | 15,84  %
  kopai
  “Klimats
  , enerģētika un
  mobilitāte”
  ; |
| --- | --- | --- |

(4)

15,84  %
  kopai
  “Klimats
  , enerģētika un
  mobilitāte”
  ;

15,84  %

“Klimats

mobilitāte”

| | (5) | EUR 10 000 000 000 kopai “Pārtika
  un
  dabas resursi”
  ; |
| --- | --- | --- |

(5)

EUR 10 000 000 000 kopai “Pārtika
  un
  dabas resursi”
  ;

EUR 10 000 000 000 kopai “Pārtika

dabas resursi”

| | (5) | 9 % kopai “Pārtika, dabas resursi
  un
  lauksaimniecība”
  ; |
| --- | --- | --- |

(5)

9 % kopai “Pārtika, dabas resursi
  un
  lauksaimniecība”
  ;

9 % kopai “Pārtika, dabas resursi

lauksaimniecība”

| | (6) | EUR 2 200 000 000
  ar kodolenerģiju nesaistītajām Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešajām darbībām; |
| --- | --- | --- |

(6)

EUR 2 200 000 000
  ar kodolenerģiju nesaistītajām Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešajām darbībām;

EUR 2 200 000 000

| | (6) | 2,04  %
  ar kodolenerģiju nesaistītajām Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešajām darbībām. |
| --- | --- | --- |

(6)

2,04  %
  ar kodolenerģiju nesaistītajām Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešajām darbībām.

2,04  %

| (c) | EUR 13 500 000 000
  III pīlāram
  “Atvērtā inovācija”
  laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no
  kura
  : |
| --- | --- |

(c)

EUR 13 500 000 000
  III pīlāram
  “Atvērtā inovācija”
  laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no
  kura
  :

EUR 13 500 000 000

“Atvērtā inovācija”

kura

| (c) | 12,71  %
  III pīlāram
  “Inovatīvā Eiropa”
  laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no
  kuriem
  : |
| --- | --- |

(c)

12,71  %
  III pīlāram
  “Inovatīvā Eiropa”
  laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no
  kuriem
  :

12,71  %

“Inovatīvā Eiropa”

kuriem

| | (1) | EUR 10 500 000 000
  Eiropas Inovācijas padomei, tostarp līdz
  EUR 500 000 000
  Eiropas inovācijas ekosistēmām; |
| --- | --- | --- |

(1)

EUR 10 500 000 000
  Eiropas Inovācijas padomei, tostarp līdz
  EUR 500 000 000
  Eiropas inovācijas ekosistēmām;

EUR 10 500 000 000

EUR 500 000 000

| | (1) | 8,71  %
  Eiropas Inovācijas padomei
  (EIP)
  , tostarp līdz
  0,53  %
  Eiropas inovācijas ekosistēmām; |
| --- | --- | --- |

(1)

8,71  %
  Eiropas Inovācijas padomei
  (EIP)
  , tostarp līdz
  0,53  %
  Eiropas inovācijas ekosistēmām;

8,71  %

(EIP)

0,53  %

| | (2) | EUR 3 000 000 000
  Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam (EIT); |
| --- | --- | --- |

(2)

EUR 3 000 000 000
  Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam (EIT);

EUR 3 000 000 000

| | (2) | 4 %
  Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam (EIT). |
| --- | --- | --- |

(2)

4 %
  Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam (EIT).

4 %

| (d) | EUR 2 100 000 000
  daļai “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”
  laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no kura
  : |
| --- | --- |

(d)

EUR 2 100 000 000
  daļai “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”
  laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no kura
  :

EUR 2 100 000 000

laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no kura

| (d) | 4,39  %
  daļai “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”
  , kurā ietilpst šādi komponenti
  : |
| --- | --- |

(d)

4,39  %
  daļai “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”
  , kurā ietilpst šādi komponenti
  :

4,39  %

, kurā ietilpst šādi komponenti

| | (1) | EUR 1 700 000 000 izcilas pieredzes apmaiņai
  ; |
| --- | --- | --- |

(1)

EUR 1 700 000 000 izcilas pieredzes apmaiņai
  ;

EUR 1 700 000 000 izcilas pieredzes apmaiņai

| | (1) | 4 % izcilības izplatīšanai un līdzdalības paplašināšanai Savienībā
  ; |
| --- | --- | --- |

(1)

4 % izcilības izplatīšanai un līdzdalības paplašināšanai Savienībā
  ;

4 % izcilības izplatīšanai un līdzdalības paplašināšanai Savienībā

| | (2) | EUR 400 000 000
  Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšanai un pilnveidošanai. |
| --- | --- | --- |

(2)

EUR 400 000 000
  Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšanai un pilnveidošanai.

EUR 400 000 000

| | (2) | 0,39  %
  Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšanai un pilnveidošanai. |
| --- | --- | --- |

(2)

0,39  %
  Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšanai un pilnveidošanai.

0,39  %

3.   Lai reaģētu uz neparedzētām situācijām vai jaunām norisēm un vajadzībām, Komisija ikgadējā budžeta procedūrā var noteikt novirzi no 2. punktā minētajām summām, nodrošinot, ka šī starpība nepārsniedz 10 %
  . Šāda novirze nav pieļaujama attiecībā uz summām
  ,
  kas minētas šā panta 2. punkta b) apakšpunkta 6) punktā, un kopējo summu, kas noteikta šā panta 2. punkta daļai “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”
  .

3.   Lai reaģētu uz neparedzētām situācijām vai jaunām norisēm un vajadzībām, Komisija ikgadējā budžeta procedūrā var noteikt novirzi no 2. punktā minētajām summām, nodrošinot, ka šī starpība nepārsniedz 10 %,
  ieskaitot no asociētām valstīm saņemto iemaksu piešķīrumus
  .

3.a
     
  Kā daļu no Savienības vispārējā mērķa — panākt, ka vismaz 30 % Savienības budžeta izdevumu dotu ieguldījumu klimata mērķu sasniegšanā — Programmā paredzētās darbības attiecīgā gadījumā klimata mērķiem nodrošina vismaz 35 % no izdevumiem saskaņā ar Programmu.

3.b
     
  Saskaņā ar instrumentu, kas minēts šīs regulas 43.a pantā un Lēmuma I pielikumā, vismaz EUR 2,5  miljardi ir atvēlēti pakāpeniskajām inovācijām MVU atbalstam.

3.c
     
  Ar 45 % no kopas “Iekļaujoša un radošā sabiedrība” budžeta sniedz atbalstu pētniecībai kultūras un radošo nozaru jomā, tostarp attiecībā uz Savienības kultūras mantojumu, no kā EUR 300 miljoni paredzēti Eiropas kultūras mantojuma mākoņa izveidei, kā izklāstīts īpašās programmas I pielikumā, pēc tam, kad būs veikts ietekmes novērtējums, kas jāiesniedz Eiropas Parlamentam.

3.d
     
  Vismaz EUR 1 miljards ir paredzēts tam, lai veiktu kvantu pētniecību saskaņā ar kopu “Digitālā joma, rūpniecība un kosmoss” saskaņā ar II pīlāru.

4.   Šī panta 1. punkta teikuma pirmajā daļā minēto summu var izmantot arī tādu sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas, izvērtēšanas un citu pasākumu izmaksu un Programmas pārvaldības un īstenošanas izdevumu, tostarp visu administratīvo izdevumu, kā arī tās mērķu sasniegšanas izvērtēšanas izdevumu segšanai. No šīs summas turklāt var segt izdevumus par pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informācijas un komunikācijas darbībām, ciktāl šīs darbības ir saistītas ar Programmas mērķiem, kā arī izdevumus, kas saistīti ar informācijas tehnoloģiju tīkliem informācijas apstrādes un informācijas apmaiņas vajadzībām, ieskaitot korporatīvos informācijas tehnoloģiju rīkus un citu tehnisko un administratīvo palīdzību, kura vajadzīga saistībā ar Programmas pārvaldību.

4.   Šī panta 1. punkta teikuma pirmajā daļā minēto summu var izmantot arī tādu sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas, izvērtēšanas un citu pasākumu izmaksu un Programmas pārvaldības un īstenošanas izdevumu, tostarp visu administratīvo izdevumu, kā arī tās mērķu sasniegšanas izvērtēšanas izdevumu segšanai.
  Minētās izmaksas nedrīkst pārsniegt 5 % no kopējās Programmas summas.
  No šīs summas turklāt var segt izdevumus par pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informācijas un komunikācijas darbībām, ciktāl šīs darbības ir saistītas ar Programmas mērķiem, kā arī izdevumus, kas saistīti ar informācijas tehnoloģiju tīkliem informācijas apstrādes un informācijas apmaiņas vajadzībām, ieskaitot korporatīvos informācijas tehnoloģiju rīkus un citu tehnisko un administratīvo palīdzību, kura vajadzīga saistībā ar Programmas pārvaldību.

5.   Lai varētu pārvaldīt darbības, kuras līdz 2027. gada 31. decembrim nebūs pabeigtas, 4. punktā paredzēto izmaksu segšanai budžetā vajadzības gadījumā var iekļaut apropriācijas arī pēc 2027. gada.

5.   Lai varētu pārvaldīt darbības, kuras līdz 2027. gada 31. decembrim nebūs pabeigtas, 4. punktā paredzēto izmaksu segšanai budžetā vajadzības gadījumā var iekļaut apropriācijas arī pēc 2027. gada.

6.   Budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var sadalīt gada iemaksās pa vairākiem gadiem.

6.   Budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var sadalīt gada iemaksās pa vairākiem gadiem.

7.   Neskarot Finanšu regulu, izdevumi par darbībām, kas saistītas ar pirmajā darba programmā iekļautajiem projektiem, var būt attiecināmie izdevumi no 2021. gada 1. janvāra.

7.   Neskarot Finanšu regulu, izdevumi par darbībām, kas saistītas ar pirmajā darba programmā iekļautajiem projektiem, var būt attiecināmie izdevumi no 2021. gada 1. janvāra.

8.
     
  Resursus, kas piešķirti dalībvalstīm dalītas pārvaldības ietvaros un kas ir pārnesami saskaņā ar Regulas (ES) XX [Kopīgo noteikumu regula] 21. pantu, pēc šo dalībvalstu lūguma var pārnest uz Programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vai netieši, saskaņā ar minētā punkta c) apakšpunktu. Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

9.
     
  Programmu “Apvārsnis Eiropa” paredzēts īstenot sinerģijā ar citām Savienības finansējuma programmām. Nepilnīgs saraksts, kurā uzskaitītas sinerģijas ar citām Savienības finansēšanas programmām, ir iekļauts IV pielikumā.

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants

10. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10. pants | 10. pants |
| Atvērtā piekļuve un atvērtie dati | Atvērtā piekļuve un atvērtie dati |
| 1.   Saskaņā ar 35. panta 3. punktu nodrošina atvērtu piekļuvi Programmā finansētu pētījumu zinātniskām publikācijām. Atvērto piekļuvi pētījumu datiem nodrošina saskaņā ar principu “tik atvērti, cik iespējams, tik slēgti, cik vajadzīgs”.
  Jāsekmē atvērtā piekļuve citiem pētniecības izlaides produktiem. | 1.   Saskaņā ar 35. panta 3. punktu nodrošina atvērtu piekļuvi Programmā finansētu pētījumu zinātniskām publikācijām. Atvērto piekļuvi pētījumu datiem nodrošina saskaņā ar principu “tik atvērti, cik iespējams, tik slēgti, cik vajadzīgs”. |
| | 1.a
     
  Atvērtajā piekļuvē pētījumu datiem respektē vajadzību noteikt atšķirīgus piekļuves režīmus Savienības ekonomisko interešu, intelektuālā īpašuma tiesību, personas datu aizsardzības un konfidencialitātes, drošības apsvērumu un citu leģitīmu interešu dēļ, cita starpā paredzot nepiemērošanas iespēju. Datu pārvaldības plānus projekta laikā uzskata par attiecināmām izmaksām. |
| | 1 b.
     
  Starptautiskā mērogā veicina savstarpēju atvērtu piekļuvi zinātniskām publikācijām un citiem pētījumu datiem, ņemot vērā Savienības konkurētspēju un rūpniecības intereses. Jo īpaši savstarpējas atvērtas piekļuves veicināšanu paredz visos asociācijas un sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm zinātnes un tehnoloģiju jomā, tostarp nolīgumos ar finansēšanas struktūrām, kurām uzticēta Programmas netieša pārvaldība. |
| 2.   Pētījumu datu atbildīgu pārvaldību nodrošina atbilstoši FAIR principiem “sameklējamība”, “pieejamība”, “sadarbspēja” un “atkalizmantojamība” | 2.   Pētījumu datu atbildīgu pārvaldību nodrošina atbilstoši FAIR principiem “sameklējamība”, “pieejamība”, “sadarbspēja” un “atkalizmantojamība” |
| 3.   Tiek sekmēta tāda atvērtās zinātnes prakse, kuras tvērums ir plašāks nekā tas, ko paredz atvērtā piekļuve pētniecības
  izlaidei
  un
  pētījumu
  datu atbildīga pārvaldība. | 3.   Tiek sekmēta tāda atvērtās zinātnes prakse, kuras tvērums ir plašāks nekā tas, ko paredz atvērtā piekļuve pētniecības
  datiem
  un
  zinātniskajām publikācijām un
  datu atbildīga pārvaldība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10. pants

10. pants

Atvērtā piekļuve un atvērtie dati

Atvērtā piekļuve un atvērtie dati

1.   Saskaņā ar 35. panta 3. punktu nodrošina atvērtu piekļuvi Programmā finansētu pētījumu zinātniskām publikācijām. Atvērto piekļuvi pētījumu datiem nodrošina saskaņā ar principu “tik atvērti, cik iespējams, tik slēgti, cik vajadzīgs”.
  Jāsekmē atvērtā piekļuve citiem pētniecības izlaides produktiem.

1.   Saskaņā ar 35. panta 3. punktu nodrošina atvērtu piekļuvi Programmā finansētu pētījumu zinātniskām publikācijām. Atvērto piekļuvi pētījumu datiem nodrošina saskaņā ar principu “tik atvērti, cik iespējams, tik slēgti, cik vajadzīgs”.

1.a
     
  Atvērtajā piekļuvē pētījumu datiem respektē vajadzību noteikt atšķirīgus piekļuves režīmus Savienības ekonomisko interešu, intelektuālā īpašuma tiesību, personas datu aizsardzības un konfidencialitātes, drošības apsvērumu un citu leģitīmu interešu dēļ, cita starpā paredzot nepiemērošanas iespēju. Datu pārvaldības plānus projekta laikā uzskata par attiecināmām izmaksām.

1 b.
     
  Starptautiskā mērogā veicina savstarpēju atvērtu piekļuvi zinātniskām publikācijām un citiem pētījumu datiem, ņemot vērā Savienības konkurētspēju un rūpniecības intereses. Jo īpaši savstarpējas atvērtas piekļuves veicināšanu paredz visos asociācijas un sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm zinātnes un tehnoloģiju jomā, tostarp nolīgumos ar finansēšanas struktūrām, kurām uzticēta Programmas netieša pārvaldība.

2.   Pētījumu datu atbildīgu pārvaldību nodrošina atbilstoši FAIR principiem “sameklējamība”, “pieejamība”, “sadarbspēja” un “atkalizmantojamība”

2.   Pētījumu datu atbildīgu pārvaldību nodrošina atbilstoši FAIR principiem “sameklējamība”, “pieejamība”, “sadarbspēja” un “atkalizmantojamība”

3.   Tiek sekmēta tāda atvērtās zinātnes prakse, kuras tvērums ir plašāks nekā tas, ko paredz atvērtā piekļuve pētniecības
  izlaidei
  un
  pētījumu
  datu atbildīga pārvaldība.

3.   Tiek sekmēta tāda atvērtās zinātnes prakse, kuras tvērums ir plašāks nekā tas, ko paredz atvērtā piekļuve pētniecības
  datiem
  un
  zinātniskajām publikācijām un
  datu atbildīga pārvaldība.

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants

11. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11. pants | 11. pants |
| Komplementārais un
  kombinētais
  finansējums | Komplementārais
  , kombinētais
  un
  kumulatīvais
  finansējums |
| | 1.
     
  Programmu “Apvārsnis Eiropa” īsteno sinerģijā ar citām Savienības finansējuma programmām, vienlaikus cenšoties pēc iespējas panākt administratīvo vienkāršošanu. Nepilnīgs saraksts, kurā uzskaitītas sinerģijas ar citām Savienības finansēšanas programmām, ir iekļauts IV pielikumā. Pētniecības, izstrādes un inovācijas līdzfinansētām darbībām piemēro “Apvārsnis Eiropa” noteikumu kopumu. |
| Darbībām, kurām piešķirts izcilības zīmogs vai kuras atbilst šādiem kumulatīviem, salīdzinošiem nosacījumiem: | 2.
     
  Izcilības zīmogu piešķir visās Programmas daļās.
  Darbībām, kurām piešķirts izcilības zīmogs vai kuras atbilst šādiem kumulatīviem, salīdzinošiem nosacījumiem: |
| (a) | tās ir novērtētas Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11. pants

11. pants

Komplementārais un
  kombinētais
  finansējums

kombinētais

Komplementārais
  , kombinētais
  un
  kumulatīvais
  finansējums

, kombinētais

kumulatīvais

1.
     
  Programmu “Apvārsnis Eiropa” īsteno sinerģijā ar citām Savienības finansējuma programmām, vienlaikus cenšoties pēc iespējas panākt administratīvo vienkāršošanu. Nepilnīgs saraksts, kurā uzskaitītas sinerģijas ar citām Savienības finansēšanas programmām, ir iekļauts IV pielikumā. Pētniecības, izstrādes un inovācijas līdzfinansētām darbībām piemēro “Apvārsnis Eiropa” noteikumu kopumu.

Darbībām, kurām piešķirts izcilības zīmogs vai kuras atbilst šādiem kumulatīviem, salīdzinošiem nosacījumiem:

2.
     
  Izcilības zīmogu piešķir visās Programmas daļās.
  Darbībām, kurām piešķirts izcilības zīmogs vai kuras atbilst šādiem kumulatīviem, salīdzinošiem nosacījumiem:

(a)

tās ir novērtētas Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus;

| (a) | tās ir novērtētas Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

(a)

tās ir novērtētas Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus;

| (b) | tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; |
| --- | --- |

(b)

tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam;

| (b) | tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; |
| --- | --- |

(b)

tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam;

| (c) | budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, |
| --- | --- |

(c)

budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus,

| (c) | budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, |
| --- | --- |

(c)

budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus,

var piešķirt atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda+ vai Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai saskaņā ar Regulas (ES) XX [Kopīgo noteikumu regula] [67.] panta 5. punktu un Regulas (ES) XX [Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšana, pārvaldība un uzraudzība] [8.] pantu ar noteikumu, ka šādas darbības saskan ar attiecīgās programmas mērķiem. Piemēro tā fonda noteikumus, no kura piešķir atbalstu.

var piešķirt atbalstu no
  valsts vai reģionālajiem līdzekļiem, tostarp no
  Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda+ vai Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai saskaņā ar Regulas (ES) XX [Kopīgo noteikumu regula] [67.] panta 5. punktu un Regulas (ES) XX [Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšana, pārvaldība un uzraudzība] [8.] pantu
  , neprasot veikt turpmāku pieteikuma iesniegšanas vai novērtēšanas procesu,
  ar noteikumu, ka šādas darbības saskan ar attiecīgās programmas mērķiem. Piemēro tā fonda noteikumus, no kura piešķir atbalstu
  , izņēmums ir valsts atbalsta noteikumi
  .

valsts vai reģionālajiem līdzekļiem, tostarp no

, neprasot veikt turpmāku pieteikuma iesniegšanas vai novērtēšanas procesu,

, izņēmums ir valsts atbalsta noteikumi

2.a
     
  Saskaņā ar Regulas (ES) XX [Kopīgo noteikumu regula] 21. pantu vadošā iestāde pēc izvēles var pieprasīt novirzīt daļu no piešķīruma programmai “Apvārsnis Eiropa”. Novirzītos līdzekļus īsteno saskaņā ar programmas “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem. Turklāt Komisija nodrošina, ka šādi novirzītie līdzekļi ir pilnībā paredzēti programmām un/vai projektiem, kurus īstenos attiecīgi dalībvalstī vai reģionā, kurā tie izstrādāti.

2.b
     
  Komisija, iepriekš saņemot pieteikuma iesniedzēju atļauju, iekļauj šajā pantā minētos piešķīrumus izraudzīto projektu informācijas sistēmā, lai varētu veikt ātru informācijas apmaiņu un ļautu finansēšanas iestādēm finansēt atlasītās darbības.

Darbība, kurā veikts ieguldījums no citas Savienības programmas, var saņemt ieguldījumu arī no Programmas ar noteikumu, ka ar šo ieguldījumu netiek segtas tās pašas izmaksas.

Darbība, kurā veikts ieguldījums no citas Savienības programmas, var saņemt ieguldījumu arī no Programmas ar noteikumu, ka ar šo ieguldījumu netiek segtas tās pašas izmaksas.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants

12. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 12. pants | 12. pants |
| Programmas asociētās trešās valstis | Programmas asociētās trešās valstis |
| 1.   Par Programmas asociētajām valstīm var kļūt šādas trešās valstis: | 1.   Par Programmas asociētajām valstīm var kļūt šādas trešās valstis: |
| (a) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti EEZ nolīgumā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12. pants

12. pants

Programmas asociētās trešās valstis

Programmas asociētās trešās valstis

1.   Par Programmas asociētajām valstīm var kļūt šādas trešās valstis:

1.   Par Programmas asociētajām valstīm var kļūt šādas trešās valstis:

(a)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti EEZ nolīgumā;

| (a) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti EEZ nolīgumā; |
| --- | --- |

(a)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti EEZ nolīgumā;

| (b) | valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu dalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

(b)

valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu dalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| (b) | valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu dalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

(b)

valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu dalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| (c) | valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu dalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

(c)

valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu dalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| (c) | valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu dalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

(c)

valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu dalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| (d) | trešās valstis un teritorijas, kuras atbilst visiem turpmāk minētajiem kritērijiem: |
| --- | --- |

(d)

trešās valstis un teritorijas, kuras atbilst visiem turpmāk minētajiem kritērijiem:

| (d) | trešās valstis un teritorijas, kuras atbilst visiem turpmāk minētajiem kritērijiem: |
| --- | --- |

(d)

trešās valstis un teritorijas, kuras atbilst visiem turpmāk minētajiem kritērijiem:

| | i. | attīstītas spējas zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā; |
| --- | --- | --- |

i.

attīstītas spējas zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā;

| | i. | attīstītas spējas zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā; |
| --- | --- | --- |

i.

attīstītas spējas zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā;

| | ii. | apņemšanās ievērot atvērtas tirgus ekonomikas noteikumus, tostarp nodrošināt taisnīgu un vienlīdzīgu intelektuālā īpašuma tiesību piemērojumu, ko atbalsta demokrātijas institūts; |
| --- | --- | --- |

ii.

apņemšanās ievērot atvērtas tirgus ekonomikas noteikumus, tostarp nodrošināt taisnīgu un vienlīdzīgu intelektuālā īpašuma tiesību piemērojumu, ko atbalsta demokrātijas institūts;

| | ii. | apņemšanās ievērot atvērtas tirgus ekonomikas noteikumus, tostarp nodrošināt taisnīgu un vienlīdzīgu intelektuālā īpašuma tiesību piemērojumu,
  ievērot cilvēktiesības,
  ko atbalsta demokrātijas institūts; |
| --- | --- | --- |

ii.

apņemšanās ievērot atvērtas tirgus ekonomikas noteikumus, tostarp nodrošināt taisnīgu un vienlīdzīgu intelektuālā īpašuma tiesību piemērojumu,
  ievērot cilvēktiesības,
  ko atbalsta demokrātijas institūts;

ievērot cilvēktiesības,

| | iii. | tādas rīcībpolitikas aktīva sekmēšana, kuras mērķis ir paaugstināt iedzīvotāju ekonomisko un sociālo labklājības līmeni. |
| --- | --- | --- |

iii.

tādas rīcībpolitikas aktīva sekmēšana, kuras mērķis ir paaugstināt iedzīvotāju ekonomisko un sociālo labklājības līmeni.

| | iii. | tādas rīcībpolitikas aktīva sekmēšana, kuras mērķis ir paaugstināt iedzīvotāju ekonomisko un sociālo labklājības līmeni. |
| --- | --- | --- |

iii.

tādas rīcībpolitikas aktīva sekmēšana, kuras mērķis ir paaugstināt iedzīvotāju ekonomisko un sociālo labklājības līmeni.

Ikviena
  d) apakšpunktā
  minētā trešā valsts kļūst par Programmas asociēto valsti saskaņā ar
  nosacījumiem, kas
  noteikti
  īpašā nolīgumā,
  kurš aptver konkrētās
  trešās valsts dalību
  kādā
  Savienības programmā, ja vien
  minētais
  nolīgums:

Ikviena

minētā trešā valsts kļūst par Programmas asociēto valsti saskaņā ar

noteikti

kurš aptver konkrētās

kādā

minētais

Trešās valstis, kas minētas
  d) apakšpunktā
  , var kļūt par Programmas pilnīgi vai daļēji asociētām valstīm, balstoties uz Savienības ieguvumu no to asociācijas novērtējuma. Šim novērtējumam jo īpaši jāatbilst
  nosacījumiem, kas
  izklāstīti
  īpašā nolīgumā,
  kas attiecas uz
  trešās valsts dalību
  jebkurā
  Savienības programmā, ja vien
  šis
  nolīgums:

Trešās valstis, kas minētas

, var kļūt par Programmas pilnīgi vai daļēji asociētām valstīm, balstoties uz Savienības ieguvumu no to asociācijas novērtējuma. Šim novērtējumam jo īpaši jāatbilst

izklāstīti

kas attiecas uz

jebkurā

šis

| — | nodrošina, ka Savienības programmā līdzdalīgās trešās valsts iemaksas un ieguvumi ir taisnīgā līdzsvarā; |
| --- | --- |

—

nodrošina, ka Savienības programmā līdzdalīgās trešās valsts iemaksas un ieguvumi ir taisnīgā līdzsvarā;

| — | nodrošina, ka Savienības programmā līdzdalīgās trešās valsts iemaksas un ieguvumi ir taisnīgā līdzsvarā; |
| --- | --- |

—

nodrošina, ka Savienības programmā līdzdalīgās trešās valsts iemaksas un ieguvumi ir taisnīgā līdzsvarā;

| — | dod tiesības koordinēt darbību saskaņā ar Programmu ar nosacījumu, ka tā sniedz labumu Savienībai un ka tiek nodrošināta Savienības finanšu interešu aizsardzība; |
| --- | --- |

—

dod tiesības koordinēt darbību saskaņā ar Programmu ar nosacījumu, ka tā sniedz labumu Savienībai un ka tiek nodrošināta Savienības finanšu interešu aizsardzība;

dod tiesības koordinēt darbību saskaņā ar Programmu ar nosacījumu, ka tā sniedz labumu Savienībai un ka tiek nodrošināta Savienības finanšu interešu aizsardzība;

| — | izklāsta nosacījumus dalībai
  programmās
  , tostarp katras programmas finansiālo iemaksu un administratīvo izmaksu aprēķinu. Šīs iemaksas ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

—

izklāsta nosacījumus dalībai
  programmās
  , tostarp katras programmas finansiālo iemaksu un administratīvo izmaksu aprēķinu. Šīs iemaksas ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu;

programmās

| — | izklāsta nosacījumus dalībai
  Programmā
  , tostarp katras
  (apakš)
  programmas finansiālo iemaksu un administratīvo izmaksu aprēķinu. Šīs iemaksas ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

—

izklāsta nosacījumus dalībai
  Programmā
  , tostarp katras
  (apakš)
  programmas finansiālo iemaksu un administratīvo izmaksu aprēķinu. Šīs iemaksas ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu;

Programmā

(apakš)

| — | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt
  savas
  finanšu intereses. |
| --- | --- |

—

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt
  savas
  finanšu intereses.

savas

| — | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt
  Savienības
  finanšu intereses. |
| --- | --- |

—

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt
  Savienības
  finanšu intereses.

Savienības

2.   Tvērumā, kas noteikts attiecībā uz katras trešās valsts iesaistīšanos Programmā, ņem vērā mērķi saistībā ar ekonomiskās izaugsmes sekmēšanu Savienībā ar inovācijas palīdzību. Tādējādi, izņemot EEZ dalībvalstis, valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, atsevišķas Programmas daļas var neiekļaut konkrētas valsts asociācijas nolīgumā.

2.   Tvērumā, kas noteikts attiecībā uz katras trešās valsts iesaistīšanos Programmā, ņem vērā mērķi saistībā ar ekonomiskās izaugsmes sekmēšanu Savienībā ar inovācijas palīdzību
  un nepieļauj intelektuālā darbaspēka aizplūšanu no valsts
  . Tādējādi, izņemot EEZ dalībvalstis, valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, atsevišķas Programmas daļas
  , no kurām labumu gūst tikai viens dalībnieks, sevišķi, tās, kas atvēlētas privātām struktūrām,
  var neiekļaut konkrētas valsts asociācijas nolīgumā.

3.   Vajadzības gadījumā asociācijas nolīgumā paredz Savienībā dibinātu tiesību subjektu dalību asociēto valstu
  līdzvērtīgās
  programmās saskaņā ar tajās izklāstītajiem nosacījumiem.

3.   Vajadzības gadījumā asociācijas nolīgumā paredz
  un īsteno
  Savienībā dibinātu tiesību subjektu
  savstarpēju
  dalību
  līdzvērtīgās
  asociēto valstu programmās saskaņā ar tajās izklāstītajiem nosacījumiem.

4.   
  Nosacījumi
  , kas nosaka finansiālā ieguldījuma apjomu, nodrošina jebkuras tādas būtiskas nelīdzsvarotības automātisku korekciju, kas radusies salīdzinājumā ar summu, ko asociētajā valstī dibinātie subjekti saņem, piedaloties Programmā, un šajā sakarā tiek ņemtas vērā Programmas pārvaldības, izpildes un darbības izmaksas.

4.   
  Asociācijas nolīguma nosacījumi
  , kas nosaka finansiālā ieguldījuma apjomu, nodrošina jebkuras tādas būtiskas nelīdzsvarotības automātisku korekciju
  katru otro gadu
  , kas radusies salīdzinājumā ar summu, ko asociētajā valstī dibinātie subjekti saņem, piedaloties Programmā, un šajā sakarā tiek ņemtas vērā Programmas pārvaldības, izpildes un darbības izmaksas.

4.a
     
  Visu asociēto valstu ieguldījumus iekļauj attiecīgajās Programmas daļās ar nosacījumu, ka ir ievērots budžeta sadalījums, kā noteikts 9. panta 2. punktā. Komisija gadskārtējās budžeta pieņemšanas procedūras laikā ziņo Padomei un Parlamentam par katras Programmas daļas kopējo budžetu, norādot katru asociēto valsti, atsevišķas iemaksas un to finanšu bilanci.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – virsraksts

14. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atbalsttiesīgās darbības | Atbalsttiesīgās darbības
  un ētikas principi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atbalsttiesīgās darbības

Atbalsttiesīgās darbības
  un ētikas principi

un ētikas principi

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants

15. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 15. pants | 15. pants |
| Ētika | Ētika |
| 1.   Darbībās, ko veic saskaņā ar Programmu, ievēro ētikas principus un attiecīgos valsts, Savienības un starptautiskos tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās papildprotokolus. | 1.   Darbībās, ko veic saskaņā ar Programmu, ievēro ētikas principus un attiecīgos valsts, Savienības un starptautiskos tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās papildprotokolus. |
| | Īpašu uzmanību pievērš proporcionalitātes principam, tiesībām uz privāto dzīvi, tiesībām uz personas datu aizsardzību, tiesībām uz personas fizisko un garīgo neaizskaramību, tiesībām uz nediskrimināciju un vajadzībai nodrošināt cilvēku veselības augstu aizsardzības līmeni. |
| 2.   Subjekti, kas piedalās darbībā, sniedz: | 2.   Subjekti, kas piedalās darbībā, sniedz: |
| (a) | ētikas pašnovērtējumu, kurā nosaka un sīki izklāsta visus paredzamos ētikas aspektus, kas saistīti ar finansējamo pasākumu mērķi, īstenošanu un iespējamo ietekmi, tostarp apstiprinājumu par atbilstību 1. punktam, un aprakstu par to, kā tā tiks nodrošināta; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

15. pants

15. pants

Ētika

Ētika

1.   Darbībās, ko veic saskaņā ar Programmu, ievēro ētikas principus un attiecīgos valsts, Savienības un starptautiskos tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās papildprotokolus.

1.   Darbībās, ko veic saskaņā ar Programmu, ievēro ētikas principus un attiecīgos valsts, Savienības un starptautiskos tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās papildprotokolus.

Īpašu uzmanību pievērš proporcionalitātes principam, tiesībām uz privāto dzīvi, tiesībām uz personas datu aizsardzību, tiesībām uz personas fizisko un garīgo neaizskaramību, tiesībām uz nediskrimināciju un vajadzībai nodrošināt cilvēku veselības augstu aizsardzības līmeni.

Īpašu uzmanību pievērš proporcionalitātes principam, tiesībām uz privāto dzīvi, tiesībām uz personas datu aizsardzību, tiesībām uz personas fizisko un garīgo neaizskaramību, tiesībām uz nediskrimināciju un vajadzībai nodrošināt cilvēku veselības augstu aizsardzības līmeni.

2.   Subjekti, kas piedalās darbībā, sniedz:

2.   Subjekti, kas piedalās darbībā, sniedz:

(a)

ētikas pašnovērtējumu, kurā nosaka un sīki izklāsta visus paredzamos ētikas aspektus, kas saistīti ar finansējamo pasākumu mērķi, īstenošanu un iespējamo ietekmi, tostarp apstiprinājumu par atbilstību 1. punktam, un aprakstu par to, kā tā tiks nodrošināta;

| (a) | ētikas pašnovērtējumu, kurā nosaka un sīki izklāsta visus paredzamos ētikas aspektus, kas saistīti ar finansējamo pasākumu mērķi, īstenošanu un iespējamo ietekmi, tostarp apstiprinājumu par atbilstību 1. punktam, un aprakstu par to, kā tā tiks nodrošināta; |
| --- | --- |

(a)

ētikas pašnovērtējumu, kurā nosaka un sīki izklāsta visus paredzamos ētikas aspektus, kas saistīti ar finansējamo pasākumu mērķi, īstenošanu un iespējamo ietekmi, tostarp apstiprinājumu par atbilstību 1. punktam, un aprakstu par to, kā tā tiks nodrošināta;

| (b) | apstiprinājumu tam, ka pasākumi atbildīs Eiropas Rīcības kodeksam par pētniecības integritāti, ko publicējusi Eiropas Zinātņu akadēmiju federācija, un ka netiks veikti pasākumi, kuriem nav paredzēts finansējums; |
| --- | --- |

(b)

apstiprinājumu tam, ka pasākumi atbildīs Eiropas Rīcības kodeksam par pētniecības integritāti, ko publicējusi Eiropas Zinātņu akadēmiju federācija, un ka netiks veikti pasākumi, kuriem nav paredzēts finansējums;

| (b) | apstiprinājumu tam, ka pasākumi atbildīs Eiropas Rīcības kodeksam par pētniecības integritāti, ko publicējusi Eiropas Zinātņu akadēmiju federācija, un ka netiks veikti pasākumi, kuriem nav paredzēts finansējums; |
| --- | --- |

(b)

apstiprinājumu tam, ka pasākumi atbildīs Eiropas Rīcības kodeksam par pētniecības integritāti, ko publicējusi Eiropas Zinātņu akadēmiju federācija, un ka netiks veikti pasākumi, kuriem nav paredzēts finansējums;

| (c) | par pasākumiem, ko veic ārpus Savienības: apstiprinājumu, ka konkrētajā dalībvalstī tādi paši pasākumi tiktu atļauti; un |
| --- | --- |

(c)

par pasākumiem, ko veic ārpus Savienības: apstiprinājumu, ka konkrētajā dalībvalstī tādi paši pasākumi tiktu atļauti; un

| (c) | par pasākumiem, ko veic ārpus Savienības: apstiprinājumu, ka konkrētajā dalībvalstī tādi paši pasākumi tiktu atļauti; un |
| --- | --- |

(c)

par pasākumiem, ko veic ārpus Savienības: apstiprinājumu, ka konkrētajā dalībvalstī tādi paši pasākumi tiktu atļauti; un

| (d) | par pasākumiem, kuros izmanto cilvēka embriju cilmes šūnas, ja vajadzīgs: sīku informāciju par licencēšanas un kontroles pasākumiem, ko veic attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī sīku informāciju par apstiprinājumu atbilstībai ētikas principiem, kuru iegūst pirms attiecīgo pasākumu sākšanas. |
| --- | --- |

(d)

par pasākumiem, kuros izmanto cilvēka embriju cilmes šūnas, ja vajadzīgs: sīku informāciju par licencēšanas un kontroles pasākumiem, ko veic attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī sīku informāciju par apstiprinājumu atbilstībai ētikas principiem, kuru iegūst pirms attiecīgo pasākumu sākšanas.

| (d) | par pasākumiem, kuros izmanto cilvēka embriju cilmes šūnas, ja vajadzīgs: sīku informāciju par licencēšanas un kontroles pasākumiem, ko veic attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī sīku informāciju par apstiprinājumu atbilstībai ētikas principiem, kuru iegūst pirms attiecīgo pasākumu sākšanas. |
| --- | --- |

(d)

par pasākumiem, kuros izmanto cilvēka embriju cilmes šūnas, ja vajadzīgs: sīku informāciju par licencēšanas un kontroles pasākumiem, ko veic attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī sīku informāciju par apstiprinājumu atbilstībai ētikas principiem, kuru iegūst pirms attiecīgo pasākumu sākšanas.

3.   Priekšlikumus sistemātiski caurskata, lai apzinātu, kuras darbības rada bažas par sarežģītiem vai nopietniem ētikas aspektiem, un iesniedz ētikas novērtējuma veikšanai. Ētikas novērtējumu veic Komisija, ja vien attiecīgas pilnvaras nav deleģētas finansēšanas struktūrai. Attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar cilvēka embriju cilmes šūnu vai cilvēka embriju izmantošanu, ētikas novērtējums ir jāveic obligāti. Ētikas caurlūkošanā un novērtēšanā atbalstu sniedz ētikas eksperti. Komisija un finansēšanas struktūras
  pēc iespējas
  nodrošina ētikas procedūru pārredzamību.

3.   Priekšlikumus sistemātiski caurskata, lai apzinātu, kuras darbības rada bažas par sarežģītiem vai nopietniem ētikas aspektiem, un iesniedz ētikas novērtējuma veikšanai. Ētikas novērtējumu veic Komisija, ja vien attiecīgas pilnvaras nav deleģētas finansēšanas struktūrai. Attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar cilvēka embriju cilmes šūnu vai cilvēka embriju izmantošanu, ētikas novērtējums ir jāveic obligāti. Ētikas caurlūkošanā un novērtēšanā atbalstu sniedz ētikas eksperti. Komisija un finansēšanas struktūras nodrošina ētikas procedūru pārredzamību.

4.   Pirms attiecīgo pasākumu sākšanas struktūras, kas piedalās darbībā, saņem visus apstiprinājumus vai citus obligātus dokumentus no attiecīgajām valsts, vietējām ētikas komitejām vai citām struktūrām, piemēram, datu aizsardzības iestādēm. Šos dokumentus glabā dosjē un pēc pieprasījuma iesniedz Komisijai vai finansēšanas struktūrai.

4.   Pirms attiecīgo pasākumu sākšanas struktūras, kas piedalās darbībā, saņem visus apstiprinājumus vai citus obligātus dokumentus no attiecīgajām valsts, vietējām ētikas komitejām vai citām struktūrām, piemēram, datu aizsardzības iestādēm. Šos dokumentus glabā dosjē un pēc pieprasījuma iesniedz Komisijai vai finansēšanas struktūrai.

5.   Vajadzības gadījumā Komisija vai finansēšanas struktūra veic ētikas pārbaudes. Vērtējot sarežģītus vai nopietnus ētikas aspektus, pārbaudes veic Komisija, ja vien attiecīgas pilnvaras nav deleģētas finansēšanas struktūrai.

5.   Vajadzības gadījumā Komisija vai finansēšanas struktūra veic ētikas pārbaudes. Vērtējot sarežģītus vai nopietnus ētikas aspektus, pārbaudes veic Komisija, ja vien attiecīgas pilnvaras nav deleģētas finansēšanas struktūrai.

Ētikas pārbaužu veikšanā atbalstu sniedz ētikas eksperti.

Ētikas pārbaužu veikšanā atbalstu sniedz ētikas eksperti.

6.   Darbības, kas nav ētiski pieņemamas,
  var noraidīt vai izbeigt jebkurā laikā
  .

6.   Darbības, kas nav ētiski pieņemamas,
  noraida, tiklīdz ir konstatēta to ētiskā nepieņemamība
  .

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants

16. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 16. pants | 16. pants |
| Drošība | Drošība |
| 1.   Saskaņā ar programmu veiktās darbības atbilst piemērojamiem drošības noteikumiem un jo īpaši noteikumiem par klasificētas informācijas aizsardzību pret neatļautu izpaušanu, tostarp par atbilstību visiem attiecīgajiem valsts un Savienības tiesību aktiem. Gadījumā, ja pētījumi tiek veikti ārpus Savienības, izmantojot un/vai radot klasificētu informāciju, papildus minēto prasību izpildei ir jānoslēdz drošības nolīgums starp Savienību un trešo valsti, kurā tiek veikta pētniecība. | 1.   Saskaņā ar programmu veiktās darbības atbilst piemērojamiem drošības noteikumiem un jo īpaši noteikumiem par klasificētas informācijas aizsardzību pret neatļautu izpaušanu, tostarp par atbilstību visiem attiecīgajiem valsts un Savienības tiesību aktiem. Gadījumā, ja pētījumi tiek veikti ārpus Savienības, izmantojot un/vai radot klasificētu informāciju, papildus minēto prasību izpildei ir jānoslēdz drošības nolīgums starp Savienību un trešo valsti, kurā tiek veikta pētniecība. |
| 2.   Vajadzības gadījumā priekšlikumos ietver drošības pašnovērtējumu, kurā apzināti visi drošības aspekti un sīki izklāstīts, kā tie tiks risināti, lai panāktu atbilstību attiecīgajiem valsts un Savienības tiesību aktiem. | 2.   Vajadzības gadījumā priekšlikumos ietver drošības pašnovērtējumu, kurā apzināti visi drošības aspekti un sīki izklāstīts, kā tie tiks risināti, lai panāktu atbilstību attiecīgajiem valsts un Savienības tiesību aktiem. |
| 3.   Vajadzības gadījumā Komisija vai finansēšanas struktūra veic drošības kontroli attiecībā uz priekšlikumiem, kas rada bažas par drošības aspektiem. | 3.   Vajadzības gadījumā Komisija vai finansēšanas struktūra veic drošības kontroli attiecībā uz priekšlikumiem, kas rada bažas par drošības aspektiem. |
| 4.   Vajadzības gadījumā darbības atbilst Lēmumam (ES, Euratom) 2015/444 un tā īstenošanas noteikumiem. | 4.   Vajadzības gadījumā darbības atbilst Lēmumam (ES, Euratom) 2015/444 un tā īstenošanas noteikumiem. |
| 5.   Struktūras, kas piedalās darbībā, nodrošina aizsardzību pret neatļautu tādas klasificētas informācijas izpaušanu, ko izmanto darbībā un/vai ko rada darbība. Pirms attiecīgo pasākumu sākšanas, minētās struktūras uzrāda apliecinājumu par drošības pielaidi, ko par personu un/vai objektu izsniegušas attiecīgās valsts drošības iestādes. | 5.   Struktūras, kas piedalās darbībā, nodrošina aizsardzību pret neatļautu tādas klasificētas informācijas izpaušanu, ko izmanto darbībā un/vai ko rada darbība. Pirms attiecīgo pasākumu sākšanas, minētās struktūras
  pēc Komisijas vai finansēšanas iestādes pieprasījuma
  uzrāda apliecinājumu par drošības pielaidi, ko par personu un/vai objektu izsniegušas attiecīgās valsts drošības iestādes. |
| 6.   Ja ārējiem ekspertiem jāstrādā ar klasificētu informāciju, pirms to iecelšanas jābūt saņemtai attiecīgas pakāpes drošības pielaidei. | 6.   Ja ārējiem ekspertiem jāstrādā ar klasificētu informāciju, pirms to iecelšanas jābūt saņemtai attiecīgas pakāpes drošības pielaidei. |
| 7.   Vajadzības gadījumā Komisija vai finansēšanas struktūra var veikt drošības pārbaudes. | 7.   Vajadzības gadījumā Komisija vai finansēšanas struktūra var veikt drošības pārbaudes. |
| 8.   Darbības, kas neatbilst drošības noteikumiem, var noraidīt vai izbeigt jebkurā laikā. | 8.   Darbības, kas neatbilst drošības noteikumiem, var noraidīt vai izbeigt jebkurā laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

16. pants

16. pants

Drošība

Drošība

1.   Saskaņā ar programmu veiktās darbības atbilst piemērojamiem drošības noteikumiem un jo īpaši noteikumiem par klasificētas informācijas aizsardzību pret neatļautu izpaušanu, tostarp par atbilstību visiem attiecīgajiem valsts un Savienības tiesību aktiem. Gadījumā, ja pētījumi tiek veikti ārpus Savienības, izmantojot un/vai radot klasificētu informāciju, papildus minēto prasību izpildei ir jānoslēdz drošības nolīgums starp Savienību un trešo valsti, kurā tiek veikta pētniecība.

1.   Saskaņā ar programmu veiktās darbības atbilst piemērojamiem drošības noteikumiem un jo īpaši noteikumiem par klasificētas informācijas aizsardzību pret neatļautu izpaušanu, tostarp par atbilstību visiem attiecīgajiem valsts un Savienības tiesību aktiem. Gadījumā, ja pētījumi tiek veikti ārpus Savienības, izmantojot un/vai radot klasificētu informāciju, papildus minēto prasību izpildei ir jānoslēdz drošības nolīgums starp Savienību un trešo valsti, kurā tiek veikta pētniecība.

2.   Vajadzības gadījumā priekšlikumos ietver drošības pašnovērtējumu, kurā apzināti visi drošības aspekti un sīki izklāstīts, kā tie tiks risināti, lai panāktu atbilstību attiecīgajiem valsts un Savienības tiesību aktiem.

2.   Vajadzības gadījumā priekšlikumos ietver drošības pašnovērtējumu, kurā apzināti visi drošības aspekti un sīki izklāstīts, kā tie tiks risināti, lai panāktu atbilstību attiecīgajiem valsts un Savienības tiesību aktiem.

3.   Vajadzības gadījumā Komisija vai finansēšanas struktūra veic drošības kontroli attiecībā uz priekšlikumiem, kas rada bažas par drošības aspektiem.

3.   Vajadzības gadījumā Komisija vai finansēšanas struktūra veic drošības kontroli attiecībā uz priekšlikumiem, kas rada bažas par drošības aspektiem.

4.   Vajadzības gadījumā darbības atbilst Lēmumam (ES, Euratom) 2015/444 un tā īstenošanas noteikumiem.

4.   Vajadzības gadījumā darbības atbilst Lēmumam (ES, Euratom) 2015/444 un tā īstenošanas noteikumiem.

5.   Struktūras, kas piedalās darbībā, nodrošina aizsardzību pret neatļautu tādas klasificētas informācijas izpaušanu, ko izmanto darbībā un/vai ko rada darbība. Pirms attiecīgo pasākumu sākšanas, minētās struktūras uzrāda apliecinājumu par drošības pielaidi, ko par personu un/vai objektu izsniegušas attiecīgās valsts drošības iestādes.

5.   Struktūras, kas piedalās darbībā, nodrošina aizsardzību pret neatļautu tādas klasificētas informācijas izpaušanu, ko izmanto darbībā un/vai ko rada darbība. Pirms attiecīgo pasākumu sākšanas, minētās struktūras
  pēc Komisijas vai finansēšanas iestādes pieprasījuma
  uzrāda apliecinājumu par drošības pielaidi, ko par personu un/vai objektu izsniegušas attiecīgās valsts drošības iestādes.

6.   Ja ārējiem ekspertiem jāstrādā ar klasificētu informāciju, pirms to iecelšanas jābūt saņemtai attiecīgas pakāpes drošības pielaidei.

6.   Ja ārējiem ekspertiem jāstrādā ar klasificētu informāciju, pirms to iecelšanas jābūt saņemtai attiecīgas pakāpes drošības pielaidei.

7.   Vajadzības gadījumā Komisija vai finansēšanas struktūra var veikt drošības pārbaudes.

7.   Vajadzības gadījumā Komisija vai finansēšanas struktūra var veikt drošības pārbaudes.

8.   Darbības, kas neatbilst drošības noteikumiem, var noraidīt vai izbeigt jebkurā laikā.

8.   Darbības, kas neatbilst drošības noteikumiem, var noraidīt vai izbeigt jebkurā laikā.

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants

18. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 18. pants | 18. pants |
| Subjekti, kas ir tiesīgi piedalīties | Subjekti, kas ir tiesīgi piedalīties |
| 1.   Programmas darbībās var piedalīties ikviens tiesību subjekts neatkarīgi no tās iedibināšanas vietas vai starptautiska organizācija, ja vien ir izpildīti šajā regulā paredzētie nosacījumi, kā arī visi darba programmā vai uzaicinājumā paredzētie nosacījumi. | 1.   Programmas darbībās var piedalīties ikviens tiesību subjekts neatkarīgi no tās iedibināšanas vietas
  , tostarp tiesību subjekti no neasociētām trešām valstīm
  vai starptautiska organizācija, ja vien ir izpildīti šajā regulā paredzētie nosacījumi, kā arī visi darba programmā vai uzaicinājumā paredzētie nosacījumi. |
| 2.   Subjekti ir konsorcija daļa, kurā ir vismaz trīs neatkarīgi tiesību subjekti, no kuriem katrs iedibināts citā dalībvalstī vai asociētā valstī, un vismaz
  viens
  no tiem ir
  iedibināts
  kādā dalībvalstī, izņemot gadījumus, kad: | 2.   Subjekti ir konsorcija daļa, kurā ir vismaz trīs neatkarīgi tiesību subjekti, no kuriem katrs iedibināts citā dalībvalstī
  , tostarp tālākajos reģionos
  vai asociētā valstī, un vismaz
  divi
  no tiem ir
  iedibināti
  kādā dalībvalstī, izņemot gadījumus, kad
  darbība ir kāda no darbībām, kas minētas 3. vai 4. punktā; |
| (a) | ja tas ir pamatoti, darba programmā ir noteikts citādi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

18. pants

18. pants

Subjekti, kas ir tiesīgi piedalīties

Subjekti, kas ir tiesīgi piedalīties

1.   Programmas darbībās var piedalīties ikviens tiesību subjekts neatkarīgi no tās iedibināšanas vietas vai starptautiska organizācija, ja vien ir izpildīti šajā regulā paredzētie nosacījumi, kā arī visi darba programmā vai uzaicinājumā paredzētie nosacījumi.

1.   Programmas darbībās var piedalīties ikviens tiesību subjekts neatkarīgi no tās iedibināšanas vietas
  , tostarp tiesību subjekti no neasociētām trešām valstīm
  vai starptautiska organizācija, ja vien ir izpildīti šajā regulā paredzētie nosacījumi, kā arī visi darba programmā vai uzaicinājumā paredzētie nosacījumi.

2.   Subjekti ir konsorcija daļa, kurā ir vismaz trīs neatkarīgi tiesību subjekti, no kuriem katrs iedibināts citā dalībvalstī vai asociētā valstī, un vismaz
  viens
  no tiem ir
  iedibināts
  kādā dalībvalstī, izņemot gadījumus, kad:

2.   Subjekti ir konsorcija daļa, kurā ir vismaz trīs neatkarīgi tiesību subjekti, no kuriem katrs iedibināts citā dalībvalstī
  , tostarp tālākajos reģionos
  vai asociētā valstī, un vismaz
  divi
  no tiem ir
  iedibināti
  kādā dalībvalstī, izņemot gadījumus, kad
  darbība ir kāda no darbībām, kas minētas 3. vai 4. punktā;

(a)

(a)

ja tas ir pamatoti, darba programmā ir noteikts citādi;

ja tas ir pamatoti, darba programmā ir noteikts citādi;

| (b) | tiek īstenota darbība, kas minēta šā panta 3. vai 4. punktā. |
| --- | --- |

(b)

(b)

tiek īstenota darbība, kas minēta šā panta 3. vai 4. punktā.

tiek īstenota darbība, kas minēta šā panta 3. vai 4. punktā.

3.   Eiropas Pētniecības padomes (ERC) progresīvās pētniecības darbības, Eiropas Inovācijas padomes (EIC) darbības, mācību un mobilitātes darbības vai programmas līdzfinansēšanas darbības var īstenot viens vai vairāki tiesību subjekti, no kuriem vienam jābūt iedibinātam dalībvalstī vai asociētajā valstī.

3.   Eiropas Pētniecības padomes (ERC) progresīvās pētniecības darbības, Eiropas Inovācijas padomes (EIC) darbības, mācību un mobilitātes darbības vai programmas līdzfinansēšanas darbības var īstenot viens vai vairāki tiesību subjekti, no kuriem vienam jābūt iedibinātam dalībvalstī vai
  attiecīgā gadījumā
  asociētajā valstī
  , kā norādīts 12. panta 1. punktā
  .

4.   Koordinācijas un atbalsta darbības var īstenot viens vai vairāki tiesību subjekti, kuri var būt iedibināti dalībvalstī, asociētajā valstī vai citā trešā valstī.

4.   Koordinācijas un atbalsta darbības var īstenot viens vai vairāki tiesību subjekti, kuri var būt iedibināti dalībvalstī, asociētajā valstī vai citā trešā valstī.

5.   To darbību darba programmā, kas saistītas ar Savienības stratēģiskajiem aktīviem, interesēm, autonomiju vai drošību, var paredzēt, ka šādu dalību var ierobežot līdz dalībvalstīs iedibinātiem tiesību subjektiem vai līdz dalībvalstīs un noteiktās asociētajās valstīs vai citās trešās valstīs iedibinātiem tiesību subjektiem.

5.   To darbību darba programmā, kas saistītas ar Savienības stratēģiskajiem aktīviem, interesēm, autonomiju vai drošību, var paredzēt, ka šādu dalību var ierobežot līdz dalībvalstīs iedibinātiem tiesību subjektiem vai līdz dalībvalstīs un noteiktās asociētajās valstīs vai citās trešās valstīs iedibinātiem tiesību subjektiem.

6.   Darba programmā var paredzēt atbilstības kritērijus papildus 2., 3., 4. un 5. punktā noteiktajiem, ievērojot konkrētas rīcībpolitikas prasības vai darbības raksturu un mērķus, tostarp tiesību subjektu skaitu, tiesību subjekta veidu un iedibināšanas vietu.

6.   Darba programmā var paredzēt atbilstības kritērijus papildus 2., 3., 4. un 5. punktā noteiktajiem, ievērojot konkrētas rīcībpolitikas prasības vai darbības raksturu un mērķus, tostarp tiesību subjektu skaitu, tiesību subjekta veidu un iedibināšanas vietu.

7.   Ja vien ar vadošo iestādi nav panākta cita vienošanās un ja tas paredzēts darba programmā, darbībās, kurām piešķir summas saskaņā ar
  9. panta 8
  .
  punktu
  , piedalās tikai viens tiesību subjekts, kas iedibināts deleģējošās vadošās iestādes jurisdikcijā.

7.   Ja vien ar vadošo iestādi nav panākta cita vienošanās un ja tas paredzēts darba programmā, darbībās, kurām piešķir summas saskaņā ar
  11
  .
  pantu
  , piedalās tikai viens tiesību subjekts, kas iedibināts deleģējošās vadošās iestādes jurisdikcijā.

8.   Ja tas ir paredzēts darba programmā, darbībās var piedalīties Kopīgais Pētniecības centrs (JRC).

8.   Ja tas ir paredzēts darba programmā, darbībās var piedalīties Kopīgais Pētniecības centrs (JRC).

9.
     
  Kopīgo pētniecības centru, Eiropas nozīmes starptautiskas pētniecības organizācijas un tiesību subjektus, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, uzskata par iedibinātiem dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kur iedibināti citi darbībā līdzdalīgie tiesību subjekti.

10.   Attiecībā uz Eiropas Pētniecības padomes (ERC) progresīvās pētniecības darbībām un mācību un mobilitātes darbībām starptautiskās organizācijas, kuru galvenais birojs atrodas kādā dalībvalstī vai asociētajā valstī, uzskata par iedibinātām šajā dalībvalstī vai asociētajā valstī.

10.   Attiecībā uz Eiropas Pētniecības padomes (ERC) progresīvās pētniecības darbībām un mācību un mobilitātes darbībām starptautiskās organizācijas, kuru galvenais birojs atrodas kādā dalībvalstī vai asociētajā valstī, uzskata par iedibinātām šajā dalībvalstī vai asociētajā valstī.

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants

19. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 19. pants | 19. pants |
| Subjekti, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu | Subjekti, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu |
| 1.   Subjekti ir tiesīgi saņemt finansējumu, ja tie ir iedibināti dalībvalstī vai asociētajā valstī. | 1.   Subjekti ir tiesīgi saņemt finansējumu, ja tie ir iedibināti dalībvalstī vai asociētajā valstī
  , kā noteikts 12. panta 1. punktā
  . |
| Darbībās, kurām piešķir summas saskaņā ar
  9
  . panta
  8
  . punktu, tiesības saņemt šo finansējumu ir tikai tiem tiesību subjektiem, kuri ir iedibināti deleģējošās vadošās iestādes jurisdikcijā. | Darbībās, kurām piešķir summas saskaņā ar
  11
  . panta
  3
  . punktu, tiesības saņemt šo finansējumu ir tikai tiem tiesību subjektiem, kuri ir iedibināti deleģējošās vadošās iestādes jurisdikcijā. |
| | 1.a
     
  Attiecīgā gadījumā starptautiskas organizācijas ir tiesīgas saņemt finansējumu darbībai, ja to galvenais birojs ir dalībvalstī vai asociētajā valstī. |
| | 1.b
     
  Valstīs ar zemiem vai vidējiem ienākumiem un izņēmuma kārtā citās trešās valstīs, kas nav asociētās valstis, tie varētu būt tiesīgi saņemt finansējumu darbībai, ja: |
| | (a) | trešā valsts ir norādīta darba programmā un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

19. pants

19. pants

Subjekti, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu

Subjekti, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu

1.   Subjekti ir tiesīgi saņemt finansējumu, ja tie ir iedibināti dalībvalstī vai asociētajā valstī.

1.   Subjekti ir tiesīgi saņemt finansējumu, ja tie ir iedibināti dalībvalstī vai asociētajā valstī
  , kā noteikts 12. panta 1. punktā
  .

Darbībās, kurām piešķir summas saskaņā ar
  9
  . panta
  8
  . punktu, tiesības saņemt šo finansējumu ir tikai tiem tiesību subjektiem, kuri ir iedibināti deleģējošās vadošās iestādes jurisdikcijā.

9

8

Darbībās, kurām piešķir summas saskaņā ar
  11
  . panta
  3
  . punktu, tiesības saņemt šo finansējumu ir tikai tiem tiesību subjektiem, kuri ir iedibināti deleģējošās vadošās iestādes jurisdikcijā.

11

3

1.a
     
  Attiecīgā gadījumā starptautiskas organizācijas ir tiesīgas saņemt finansējumu darbībai, ja to galvenais birojs ir dalībvalstī vai asociētajā valstī.

1.b
     
  Valstīs ar zemiem vai vidējiem ienākumiem un izņēmuma kārtā citās trešās valstīs, kas nav asociētās valstis, tie varētu būt tiesīgi saņemt finansējumu darbībai, ja:

(a)

(a)

trešā valsts ir norādīta darba programmā un

trešā valsts ir norādīta darba programmā un

| (b) | Komisija vai finansēšanas struktūra uzskata, ka saņēmēju dalība ir būtiska darbības īstenošanai; |
| --- | --- |

(b)

(b)

Komisija vai finansēšanas struktūra uzskata, ka saņēmēju dalība ir būtiska darbības īstenošanai;

Komisija vai finansēšanas struktūra uzskata, ka saņēmēju dalība ir būtiska darbības īstenošanai;

2.   Subjektiem, kas ir
  iedibināti trešā valstī
  , kas nav
  asociētā valsts
  ,
  principā
  būtu jāsedz savas dalības izmaksas.
  Tomēr valstīs ar zemiem vai vidējiem ienākumiem
  un
  izņēmuma kārtā citās trešās valstīs
  , kas
  nav asociētās
  valstis,
  tie varētu būt tiesīgi saņemt finansējumu darbībai
  ,
  ja:

2.   Subjektiem, kas ir iedibināti
  citās trešās valstīs,
  kas nav
  asociētās valstis
  , būtu jāsedz savas dalības izmaksas.
  Pētniecības un izstrādes nolīgumi starp šādām neasociētām trešām valstīm un Savienību var tikt noslēgti, kad vien to uzskata par lietderīgu,
  un
  var tikt izveidots līdzfinansēšanas mehānisms
  , kas
  ir līdzīgs mehānismam, par kuru panākta vienošanās pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”. Šīs
  valstis
  nodrošina Savienības tiesību subjektiem savstarpēju piekļuvi šo valstu pētniecības
  ,
  izstrādes un inovācijas finansēšanas programmām, savstarpēju atvērtu piekļuvi zinātnisko pētījumu rezultātiem un datiem
  ,
  kā arī taisnīgus un vienlīdzīgus nosacījumus attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām.

| (a) | trešā valsts ir norādīta Komisijas pieņemtajā darba programmā, vai |
| --- | --- |

(a)

(a)

trešā valsts ir norādīta Komisijas pieņemtajā darba programmā, vai

trešā valsts ir norādīta Komisijas pieņemtajā darba programmā, vai

| (b) | Komisija vai finansēšanas struktūra uzskata, ka saņēmēju dalība ir būtiska darbības īstenošanai. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Komisija vai finansēšanas struktūra uzskata, ka saņēmēju dalība ir būtiska darbības īstenošanai.

Komisija vai finansēšanas struktūra uzskata, ka saņēmēju dalība ir būtiska darbības īstenošanai.

3.   Saistītie subjekti ir tiesīgi saņemt finansējumu
  darbībā
  , ja tie ir iedibināti dalībvalstī
  , asociētajā valstī
  vai
  trešā
  valstī
  , kas norādīta Komisijas pieņemtajā darba programmā
  .

3.   Saistītie subjekti ir tiesīgi saņemt finansējumu, ja tie ir iedibināti dalībvalstī vai
  asociētajā
  valstī.

3.a
     
  Komisija sniedz ziņojumu Parlamentam un Padomei par katru trešo valsti, kas nav asociētā valsts, norādot Savienības finansiālā ieguldījuma summu, kas piešķirta iesaistītajām struktūrām, un finanšu ieguldījuma summu, ko attiecīgā valsts piešķīrusi Savienības struktūrām, kuras ir iesaistītas to darbībās.

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants

20. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 20. pants | 20. pants |
| Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus | Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus |
| 1.   Attiecībā uz visām darbībām
  , izņemot EIC “Pathfinder” pārejas pasākumus,
  uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus saturu iekļauj darba programmā. | 1.   Attiecībā uz visām darbībām uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus saturu iekļauj darba programmā. |
| | Darba programmā ir paskaidrots, kādēļ konkrēta darbība tiks finansēta, atsaucoties uz konkrētu iepriekšējo projektu iznākumu un situāciju zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā valstu, Savienības un starptautiskā līmenī, kā arī saistītām norisēm politikā, tirgū un sabiedrībā. |
| 2.
     
  Attiecībā uz EIC “Pathfinder” pārejas pasākumiem: | |
| (a) | uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšanas datumu un saturu nosaka, ņemot vērā mērķus un budžetu, kas paredzēti darba programmā saistībā ar attiecīgo darbību portfeli; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

20. pants

20. pants

Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus

Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus

1.   Attiecībā uz visām darbībām
  , izņemot EIC “Pathfinder” pārejas pasākumus,
  uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus saturu iekļauj darba programmā.

1.   Attiecībā uz visām darbībām uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus saturu iekļauj darba programmā.

Darba programmā ir paskaidrots, kādēļ konkrēta darbība tiks finansēta, atsaucoties uz konkrētu iepriekšējo projektu iznākumu un situāciju zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā valstu, Savienības un starptautiskā līmenī, kā arī saistītām norisēm politikā, tirgū un sabiedrībā.

Darba programmā ir paskaidrots, kādēļ konkrēta darbība tiks finansēta, atsaucoties uz konkrētu iepriekšējo projektu iznākumu un situāciju zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā valstu, Savienības un starptautiskā līmenī, kā arī saistītām norisēm politikā, tirgū un sabiedrībā.

2.
     
  Attiecībā uz EIC “Pathfinder” pārejas pasākumiem:

(a)

(a)

uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšanas datumu un saturu nosaka, ņemot vērā mērķus un budžetu, kas paredzēti darba programmā saistībā ar attiecīgo darbību portfeli;

uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšanas datumu un saturu nosaka, ņemot vērā mērķus un budžetu, kas paredzēti darba programmā saistībā ar attiecīgo darbību portfeli;

| (b) | dotācijas par fiksētu summu, kas nepārsniedz EUR 50 000 , var piešķirt bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, lai tādā veidā veiktu steidzamas koordinācijas un atbalsta darbības, kuras paredzētas saņēmēju portfeļa kopienas stiprināšanai vai iespējamo nošķirto jauno (spin-off) uzņēmumu vai tirgus izveidē būtisku inovāciju potenciāla novērtēšanai. |
| --- | --- |

(b)

(b)

dotācijas par fiksētu summu, kas nepārsniedz EUR 50 000 , var piešķirt bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, lai tādā veidā veiktu steidzamas koordinācijas un atbalsta darbības, kuras paredzētas saņēmēju portfeļa kopienas stiprināšanai vai iespējamo nošķirto jauno (spin-off) uzņēmumu vai tirgus izveidē būtisku inovāciju potenciāla novērtēšanai.

dotācijas par fiksētu summu, kas nepārsniedz EUR 50 000 , var piešķirt bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, lai tādā veidā veiktu steidzamas koordinācijas un atbalsta darbības, kuras paredzētas saņēmēju portfeļa kopienas stiprināšanai vai iespējamo nošķirto jauno (spin-off) uzņēmumu vai tirgus izveidē būtisku inovāciju potenciāla novērtēšanai.

3.   Ja tas nepieciešams uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus mērķu sasniegšanai, tajos var noteikt ierobežojošus nosacījumus, lai esošajās darbībās ieviestu papildu pasākumus vai pievienotu papildu partnerus.

3.   Ja tas nepieciešams uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus mērķu sasniegšanai, tajos var noteikt ierobežojošus nosacījumus, lai esošajās darbībās ieviestu papildu pasākumus vai pievienotu papildu partnerus.

4.   Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus nav vajadzīgs attiecībā uz koordinācijas un atbalsta darbībām vai programmas līdzfinansēšanas darbībām, kas:

4.   Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus nav vajadzīgs attiecībā uz koordinācijas un atbalsta darbībām vai programmas līdzfinansēšanas darbībām, kas:

| (a) | jāveic Kopīgajam pētniecības centram vai tiesību subjektiem, kuri norādīti darba programmā, un |
| --- | --- |

(a)

jāveic Kopīgajam pētniecības centram vai tiesību subjektiem, kuri norādīti darba programmā, un

| (a) | jāveic Kopīgajam pētniecības centram vai tiesību subjektiem, kuri norādīti darba programmā, un |
| --- | --- |

(a)

jāveic Kopīgajam pētniecības centram vai tiesību subjektiem, kuri norādīti darba programmā, un

| (b) | neietilpst uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus tvērumā. |
| --- | --- |

(b)

neietilpst uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus tvērumā.

| (b) | neietilpst uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus tvērumā. |
| --- | --- |

(b)

neietilpst uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus tvērumā.

5.   Darba programmā konkrēti norāda, kuriem uzaicinājumiem tiks piešķirti “izcilības zīmogi”. Pēc tam, kad no pieteikuma iesniedzēja ir saņemta iepriekšēja atļauja, informāciju par pieteikumu un izvērtējumu var darīt zināmu ieinteresētajām finansēšanas iestādēm, par to noslēdzot vienošanos par konfidencialitāti.

5.   Darba programmā konkrēti norāda, kuriem uzaicinājumiem tiks piešķirti “izcilības zīmogi”. Pēc tam, kad no pieteikuma iesniedzēja ir saņemta iepriekšēja atļauja, informāciju par pieteikumu un izvērtējumu var darīt zināmu ieinteresētajām finansēšanas iestādēm, par to noslēdzot vienošanos par konfidencialitāti.

5.a
     
  Lai novērstu pārmērīgi lielo pieteikumu skaitu, Komisija virknei uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus var piemērot divpakāpju novērtēšanas procedūru.

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants

21. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 21. pants | 21. pants |
| Kopīgie uzaicinājumi | Kopīgie uzaicinājumi |
| Kopīgu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus Komisija vai finansēšanas struktūra var izsludināt kopā ar: | Kopīgu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus Komisija vai finansēšanas struktūra var izsludināt kopā ar: |
| (a) | trešām valstīm, arī to zinātniskām un tehnoloģiju organizācijām vai aģentūrām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

21. pants

21. pants

Kopīgie uzaicinājumi

Kopīgie uzaicinājumi

Kopīgu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus Komisija vai finansēšanas struktūra var izsludināt kopā ar:

Kopīgu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus Komisija vai finansēšanas struktūra var izsludināt kopā ar:

(a)

trešām valstīm, arī to zinātniskām un tehnoloģiju organizācijām vai aģentūrām;

| (a) | trešām valstīm, arī to zinātniskām un tehnoloģiju organizācijām vai aģentūrām; |
| --- | --- |

(a)

trešām valstīm, arī to zinātniskām un tehnoloģiju organizācijām vai aģentūrām;

| (b) | starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

(b)

starptautiskām organizācijām;

| (b) | starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

(b)

starptautiskām organizācijām;

| (c) | bezpeļņas tiesību subjektiem. |
| --- | --- |

(c)

bezpeļņas tiesību subjektiem.

| (c) | bezpeļņas tiesību subjektiem. |
| --- | --- |

(c)

bezpeļņas tiesību subjektiem.

Ja izsludināts kopīgs uzaicinājums, par priekšlikumu atlasi un izvērtēšanu jāizstrādā kopīgas procedūras. Procedūras ietver līdzsvaroti veidotu tādu ekspertu grupu, kurus ieceļ katra puse.

Ja izsludināts kopīgs uzaicinājums,
  konsorcijiem, kas iesniedz pieteikumus, ir jāatbilst šīs regulas 18. panta prasībām, un
  par priekšlikumu atlasi un izvērtēšanu jāizstrādā kopīgas procedūras. Procedūras ietver līdzsvaroti veidotu tādu ekspertu grupu, kurus ieceļ katra puse.

konsorcijiem, kas iesniedz pieteikumus, ir jāatbilst šīs regulas 18. panta prasībām, un

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants

22. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 22. pants | 22. pants |
| Pirmskomercializācijas iepirkums vai inovatīvu risinājumu iepirkums | Pirmskomercializācijas iepirkums vai inovatīvu risinājumu iepirkums |
| 1.   Darbībās var ietvert vai par galveno mērķi var izvirzīt pirmskomercializācijas iepirkumu un inovatīvu risinājumu publisko iepirkumu, ko veic saņēmēji, kuri ir līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji, kā definēts Direktīvās 2014/24/ES (31), 2014/25/ES (32) un 2009/81/EK (33). | 1.   Darbībās var ietvert vai par galveno mērķi var izvirzīt pirmskomercializācijas iepirkumu un inovatīvu risinājumu publisko iepirkumu, ko veic saņēmēji, kuri ir līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji, kā definēts Direktīvās 2014/24/ES (31), 2014/25/ES (32) un 2009/81/EK (33). |
| 2.   Iepirkuma procedūras: | 2.   Iepirkuma procedūras: |
| (a) | atbilst pārredzamības, nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes, pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principiem un konkurences noteikumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

22. pants

22. pants

Pirmskomercializācijas iepirkums vai inovatīvu risinājumu iepirkums

Pirmskomercializācijas iepirkums vai inovatīvu risinājumu iepirkums

1.   Darbībās var ietvert vai par galveno mērķi var izvirzīt pirmskomercializācijas iepirkumu un inovatīvu risinājumu publisko iepirkumu, ko veic saņēmēji, kuri ir līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji, kā definēts Direktīvās 2014/24/ES (31), 2014/25/ES (32) un 2009/81/EK (33).

1.   Darbībās var ietvert vai par galveno mērķi var izvirzīt pirmskomercializācijas iepirkumu un inovatīvu risinājumu publisko iepirkumu, ko veic saņēmēji, kuri ir līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji, kā definēts Direktīvās 2014/24/ES (31), 2014/25/ES (32) un 2009/81/EK (33).

2.   Iepirkuma procedūras:

2.   Iepirkuma procedūras:

(a)

atbilst pārredzamības, nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes, pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principiem un konkurences noteikumiem;

| (a) | atbilst pārredzamības, nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes, pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principiem un konkurences noteikumiem; |
| --- | --- |

(a)

atbilst pārredzamības, nediskriminācijas, vienlīdzīgas attieksmes, pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principiem un konkurences noteikumiem;

| (b) | attiecībā uz pirmskomercializācijas publisko iepirkumu var paredzēt īpašus nosacījumus, piemēram, par to, ka vietai, kur jāveic iepirktie pasākumi, jāatrodas attiecīgo dalībvalstu vai asociēto valstu teritorijā; |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz pirmskomercializācijas publisko iepirkumu var paredzēt īpašus nosacījumus, piemēram, par to, ka vietai, kur jāveic iepirktie pasākumi, jāatrodas attiecīgo dalībvalstu vai asociēto valstu teritorijā;

| (b) | attiecībā uz pirmskomercializācijas publisko iepirkumu var
  izmantot vienkāršoto un/vai paātrināto procedūru un var
  paredzēt īpašus nosacījumus, piemēram, par to, ka vietai, kur jāveic iepirktie pasākumi, jāatrodas attiecīgo dalībvalstu vai asociēto valstu teritorijā; |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz pirmskomercializācijas publisko iepirkumu var
  izmantot vienkāršoto un/vai paātrināto procedūru un var
  paredzēt īpašus nosacījumus, piemēram, par to, ka vietai, kur jāveic iepirktie pasākumi, jāatrodas attiecīgo dalībvalstu vai asociēto valstu teritorijā;

izmantot vienkāršoto un/vai paātrināto procedūru un var

| (c) | var atļaut vienā un tajā pašā procedūrā piešķirt vairāku līgumu slēgšanas tiesības (“iepirkums no vairākiem piegādātājiem”); un |
| --- | --- |

(c)

var atļaut vienā un tajā pašā procedūrā piešķirt vairāku līgumu slēgšanas tiesības (“iepirkums no vairākiem piegādātājiem”); un

| (c) | var atļaut vienā un tajā pašā procedūrā piešķirt vairāku līgumu slēgšanas tiesības (“iepirkums no vairākiem piegādātājiem”); un |
| --- | --- |

(c)

var atļaut vienā un tajā pašā procedūrā piešķirt vairāku līgumu slēgšanas tiesības (“iepirkums no vairākiem piegādātājiem”); un

| (d) | paredz līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu pretendentam(-iem), kas piedāvā labāko cenas un vērtības attiecību, un vienlaikus izvairās no jebkāda interešu konflikta. |
| --- | --- |

(d)

paredz līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu pretendentam(-iem), kas piedāvā labāko cenas un vērtības attiecību, un vienlaikus izvairās no jebkāda interešu konflikta.

| (d) | paredz līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu pretendentam(-iem), kas piedāvā labāko cenas un vērtības attiecību, un vienlaikus izvairās no jebkāda interešu konflikta. |
| --- | --- |

(d)

paredz līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu pretendentam(-iem), kas piedāvā labāko cenas un vērtības attiecību, un vienlaikus izvairās no jebkāda interešu konflikta.

3.   Līgumslēdzējam, kas rada rezultātus pirmskomercializācijas iepirkumā, pieder vismaz piesaistītās intelektuālā īpašuma tiesības. Līgumslēdzējām iestādēm ir
  vismaz
  tiesības bez
  autoratlīdzības
  piekļūt rezultātiem izmantošanai savām vajadzībām
  , un tiesības piešķirt vai pieprasīt, lai iesaistītie līgumslēdzēji to vārdā piešķir neekskluzīvas licences trešām personām rezultātu izmantošanai ar taisnīgiem un pamatotiem nosacījumiem, bez tiesībām piešķirt apakšlicences
  . Ja līgumslēdzējs nav komerciāli izmantojis rezultātus noteiktā laikposmā pēc pirmskomercializācijas iepirkuma, kā noteikts līgumā, līgumslēdzējas iestādes tam var pieprasīt visas īpašumtiesības uz rezultātiem nodot līgumslēdzējām iestādēm.

3.   Līgumslēdzējam, kas rada rezultātus pirmskomercializācijas iepirkumā, pieder vismaz piesaistītās intelektuālā īpašuma tiesības. Līgumslēdzējām iestādēm ir tiesības bez
  maksas
  piekļūt rezultātiem izmantošanai savām vajadzībām. Ja līgumslēdzējs nav komerciāli izmantojis rezultātus noteiktā laikposmā pēc pirmskomercializācijas iepirkuma, kā noteikts līgumā,
  līgumslēdzējas iestādes apspriežas ar līgumslēdzēju un izmeklē rezultātu neizmantošanas iemeslus. Pēc šādas apspriešanās
  līgumslēdzējas iestādes tam var pieprasīt visas īpašumtiesības uz rezultātiem nodot līgumslēdzējām iestādēm.

3.a
     
  Līgumos par inovatīvu risinājumu publisko iepirkumu var paredzēt īpašus noteikumus par īpašumtiesībām, piekļuves tiesībām un licencēšanu.

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants

23. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 23. pants | svītrots |
| Kumulatīvais finansējums | |
| Darbība, kurā veikts ieguldījums no citas Savienības programmas, var saņemt ieguldījumu arī no Programmas ar noteikumu, ka ar šo ieguldījumu netiek segtas tās pašas izmaksas. Katras tās Savienības programmas noteikumus, no kuras piešķir ieguldījumu, piemēro tās attiecīgajam ieguldījumam, kas veikts darbībā. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

23. pants

23. pants

svītrots

svītrots

Kumulatīvais finansējums

Kumulatīvais finansējums

Darbība, kurā veikts ieguldījums no citas Savienības programmas, var saņemt ieguldījumu arī no Programmas ar noteikumu, ka ar šo ieguldījumu netiek segtas tās pašas izmaksas. Katras tās Savienības programmas noteikumus, no kuras piešķir ieguldījumu, piemēro tās attiecīgajam ieguldījumam, kas veikts darbībā. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi.

Darbība, kurā veikts ieguldījums no citas Savienības programmas, var saņemt ieguldījumu arī no Programmas ar noteikumu, ka ar šo ieguldījumu netiek segtas tās pašas izmaksas. Katras tās Savienības programmas noteikumus, no kuras piešķir ieguldījumu, piemēro tās attiecīgajam ieguldījumam, kas veikts darbībā. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi.

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – virsraksts

24. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atlases kritēriji | Pieteikuma iesniedzēju finansiālā kapacitāte |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atlases kritēriji

Atlases kritēriji

Pieteikuma iesniedzēju finansiālā kapacitāte

Pieteikuma iesniedzēju finansiālā kapacitāte

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants

25. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 25. pants | 25. pants |
| Piešķiršanas kritēriji | Atlases un
  piešķiršanas kritēriji |
| 1.   Iesniegtos priekšlikumus vērtē pēc šādiem piešķiršanas kritērijiem: | 1.   Iesniegtos priekšlikumus vērtē pēc šādiem piešķiršanas kritērijiem: |
| (a) | izcilība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

25. pants

25. pants

Piešķiršanas kritēriji

Atlases un
  piešķiršanas kritēriji

Atlases un

1.   Iesniegtos priekšlikumus vērtē pēc šādiem piešķiršanas kritērijiem:

1.   Iesniegtos priekšlikumus vērtē pēc šādiem piešķiršanas kritērijiem:

(a)

izcilība;

| (a) | izcilība; |
| --- | --- |

(a)

izcilība;

| (b) | ietekme; |
| --- | --- |

(b)

ietekme;

| (b) | ietekme; |
| --- | --- |

(b)

ietekme;

| (c) | īstenošanas kvalitāte un efektivitāte. |
| --- | --- |

(c)

īstenošanas kvalitāte un efektivitāte.

| (c) | īstenošanas kvalitāte un efektivitāte. |
| --- | --- |

(c)

īstenošanas kvalitāte un efektivitāte.

2.   Priekšlikumiem par ERC progresīvās pētniecības darbībām piemēro tikai 1. punkta a) apakšpunktā minēto kritēriju.

2.   Priekšlikumiem par ERC progresīvās pētniecības darbībām piemēro tikai 1. punkta a) apakšpunktā minēto kritēriju.
  Tikai gadījumos, kad divi vai vairāki izcili projekti iegūst vienādu vērtējumu, tos vērtē, piemērojot 1. punkta b) vai c) apakšpunktā minētos kritērijus.

3.   Darba programmā iekļauj sīkāku informāciju par 1. punktā noteikto piešķiršanas kritēriju piemērošanu un var
  norādīt svērumus un sliekšņa vērtības.

3.   Darba programmā iekļauj sīkāku informāciju par 1. punktā noteikto piešķiršanas kritēriju piemērošanu
  , tostarp svērumus, sliekšņa vērtības
  un
  noteikumus par rīcību priekšlikumu ex-aequo situācijā, ņemot vērā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus mērķus. Nosacījumi par rīcību priekšlikumu ex-aequo situācijā var ietvert šādus, bet ne tikai, kritērijus: MVU, dzimums, paplašināšanās valstu dalībnieki;

3.a
     
  Komisija ņem vērā iespēju izmantot divpakāpju iesniegšanas procedūru un, ja iespējams, var novērtēt anonimizētus priekšlikumus pirmajā novērtēšanas posmā, pamatojoties uz piešķiršanas kritērijiem, kas minēti 1. punktā.

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants

26. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 26. pants | 26. pants |
| Izvērtēšana | Izvērtēšana |
| 1.   Priekšlikumus izvērtē vērtēšanas komiteja, | 1.   Priekšlikumus izvērtē vērtēšanas komiteja, |
| — | kuru pilnībā vai daļēji
  var veidot ārējie neatkarīgie eksperti, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

26. pants

26. pants

Izvērtēšana

Izvērtēšana

1.   Priekšlikumus izvērtē vērtēšanas komiteja,

1.   Priekšlikumus izvērtē vērtēšanas komiteja,

—

kuru pilnībā vai daļēji
  var veidot ārējie neatkarīgie eksperti,

kuru pilnībā vai daļēji

| — | – kuru
  var veidot ārējie neatkarīgie eksperti. |
| --- | --- |

—

– kuru
  var veidot ārējie neatkarīgie eksperti.

– kuru

| — | kuras
  sastāvā var būt Savienības iestāžu vai struktūru pārstāvji, kā minēts Finanšu regulas 150. pantā. |
| --- | --- |

—

kuras
  sastāvā var būt Savienības iestāžu vai struktūru pārstāvji, kā minēts Finanšu regulas 150. pantā.

kuras

EIP un misiju gadījumā vērtēšanas komitejas
  sastāvā var būt
  iekļauti arī
  Savienības iestāžu vai struktūru pārstāvji, kā minēts Finanšu regulas 150. pantā.

EIP un misiju gadījumā vērtēšanas komitejas

iekļauti arī

Vērtēšanas komitejai darbā var palīdzēt neatkarīgie eksperti.

Vērtēšanas komitejai darbā var palīdzēt neatkarīgie eksperti.

2.   Ja nepieciešams, vērtēšanas komiteja sarindo priekšlikumus, kuri sasnieguši piemērojamās sliekšņa vērtības, un šajā nolūkā ņem vērā:

2.   Ja nepieciešams, vērtēšanas komiteja sarindo priekšlikumus, kuri sasnieguši piemērojamās sliekšņa vērtības, un šajā nolūkā ņem vērā:

| — | izvērtējuma punktu skaitu, |
| --- | --- |

—

izvērtējuma punktu skaitu,

| — | izvērtējuma punktu skaitu, |
| --- | --- |

—

izvērtējuma punktu skaitu,

| — | ieguldījumu konkrēto politikas mērķu sasniegšanā, arī konsekventa projektu portfeļa izveidē. |
| --- | --- |

—

ieguldījumu konkrēto politikas mērķu sasniegšanā, arī konsekventa projektu portfeļa izveidē.

| — | ieguldījumu konkrēto politikas mērķu sasniegšanā, arī konsekventa projektu portfeļa izveidē. |
| --- | --- |

—

ieguldījumu konkrēto politikas mērķu sasniegšanā, arī konsekventa projektu portfeļa izveidē.

Vērtēšanas komiteja var
  arī
  ierosināt
  būtiskus
  priekšlikumu pielāgojumus, ciktāl tie vajadzīgi, lai nodrošinātu portfeļa konsekvenci.

arī

būtiskus

Tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos
  vērtēšanas komiteja var ierosināt priekšlikumu pielāgojumus, ciktāl tie vajadzīgi, lai nodrošinātu portfeļa konsekvenci.

Tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos

2.a
     
  Vērtēšanas procesā izvairās no jebkādiem interešu konfliktiem un ar reputāciju saistītiem aizspriedumiem. Nodrošina vērtēšanas kritēriju un priekšlikuma punktu piešķiršanas pārredzamību.

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants

27. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 27. pants | 27. pants |
| Izvērtējuma pārskatīšanas procedūra | Izvērtējuma pārskatīšanas procedūra
  , informācijas pieprasījumi un sūdzības |
| 1.   Pieteikuma iesniedzējs var pieprasīt izvērtējuma pārskatīšanu, ja tas uzskata, ka piemērojamā izvērtēšanas procedūra nav pareizi izmantota attiecībā uz tā iesniegto priekšlikumu. | 1.   Pieteikuma iesniedzējs var pieprasīt izvērtējuma pārskatīšanu, ja tas uzskata, ka piemērojamā izvērtēšanas procedūra nav pareizi izmantota attiecībā uz tā iesniegto priekšlikumu. |
| 2.   Izvērtējuma pārskatīšana attiecas tikai uz izvērtēšanas procesuālajiem aspektiem, nevis uz priekšlikuma būtību. | 2.   Izvērtējuma pārskatīšana attiecas tikai uz izvērtēšanas procesuālajiem aspektiem, nevis uz priekšlikuma būtību. |
| | 2.a
     
  Pārskatīšanas pieprasījums attiecas uz konkrētu priekšlikumu un to iesniedz 30 dienu laikā pēc izvērtējuma rezultātu paziņošanas. Pārskatīšanas komiteju vada un veido pārstāvji, kas nav piedalījušies uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Šī komiteja lemj par priekšlikuma atkārtotu novērtēšanu vai apstiprina sākotnējo novērtējumu. Lēmumu pieņem bez nepamatotas kavēšanās un nemazinot atlases iespējas. |
| 3.   Izvērtēšanas pārskatīšana nekavē to priekšlikumu atlases procedūru, uz kuriem neattiecas pārskatīšana. | 3.   Izvērtēšanas pārskatīšana nekavē to priekšlikumu atlases procedūru, uz kuriem neattiecas pārskatīšana. |
| | 3.a
     
  Komisija nodrošina, ka dalībniekiem ir izstrādāta procedūra, lai tie var nepastarpināti pieprasīt informāciju un iesniegt sūdzības saistībā ar savu dalību programmā “Apvārsnis Eiropa”. Informāciju par to, kā reģistrēt informācijas pieprasījumus vai sūdzības, dara pieejamu tiešsaistē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

27. pants

27. pants

Izvērtējuma pārskatīšanas procedūra

Izvērtējuma pārskatīšanas procedūra
  , informācijas pieprasījumi un sūdzības

, informācijas pieprasījumi un sūdzības

1.   Pieteikuma iesniedzējs var pieprasīt izvērtējuma pārskatīšanu, ja tas uzskata, ka piemērojamā izvērtēšanas procedūra nav pareizi izmantota attiecībā uz tā iesniegto priekšlikumu.

1.   Pieteikuma iesniedzējs var pieprasīt izvērtējuma pārskatīšanu, ja tas uzskata, ka piemērojamā izvērtēšanas procedūra nav pareizi izmantota attiecībā uz tā iesniegto priekšlikumu.

2.   Izvērtējuma pārskatīšana attiecas tikai uz izvērtēšanas procesuālajiem aspektiem, nevis uz priekšlikuma būtību.

2.   Izvērtējuma pārskatīšana attiecas tikai uz izvērtēšanas procesuālajiem aspektiem, nevis uz priekšlikuma būtību.

2.a
     
  Pārskatīšanas pieprasījums attiecas uz konkrētu priekšlikumu un to iesniedz 30 dienu laikā pēc izvērtējuma rezultātu paziņošanas. Pārskatīšanas komiteju vada un veido pārstāvji, kas nav piedalījušies uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Šī komiteja lemj par priekšlikuma atkārtotu novērtēšanu vai apstiprina sākotnējo novērtējumu. Lēmumu pieņem bez nepamatotas kavēšanās un nemazinot atlases iespējas.

3.   Izvērtēšanas pārskatīšana nekavē to priekšlikumu atlases procedūru, uz kuriem neattiecas pārskatīšana.

3.   Izvērtēšanas pārskatīšana nekavē to priekšlikumu atlases procedūru, uz kuriem neattiecas pārskatīšana.

3.a
     
  Komisija nodrošina, ka dalībniekiem ir izstrādāta procedūra, lai tie var nepastarpināti pieprasīt informāciju un iesniegt sūdzības saistībā ar savu dalību programmā “Apvārsnis Eiropa”. Informāciju par to, kā reģistrēt informācijas pieprasījumus vai sūdzības, dara pieejamu tiešsaistē.

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants

28. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 28. pants | 28. pants |
| Laiks līdz dotācijas piešķiršanai | Laiks līdz dotācijas piešķiršanai |
| 1.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 194. panta 2. punkta pirmās daļas, piemēro šādus termiņus: | 1.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 194. panta 2. punkta pirmās daļas, piemēro šādus termiņus: |
| (a) | visu pieteikumu iesniedzēju informēšanai par viņu pieteikumu izvērtēšanas rezultātiem – ne ilgāk par pieciem mēnešiem no pilnīgu priekšlikumu iesniegšanai noteiktās pēdējās dienas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

28. pants

28. pants

Laiks līdz dotācijas piešķiršanai

Laiks līdz dotācijas piešķiršanai

1.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 194. panta 2. punkta pirmās daļas, piemēro šādus termiņus:

1.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 194. panta 2. punkta pirmās daļas, piemēro šādus termiņus:

(a)

visu pieteikumu iesniedzēju informēšanai par viņu pieteikumu izvērtēšanas rezultātiem – ne ilgāk par pieciem mēnešiem no pilnīgu priekšlikumu iesniegšanai noteiktās pēdējās dienas;

| (a) | visu pieteikumu iesniedzēju informēšanai par viņu pieteikumu izvērtēšanas rezultātiem – ne ilgāk par pieciem mēnešiem no pilnīgu priekšlikumu iesniegšanai noteiktās pēdējās dienas; |
| --- | --- |

(a)

visu pieteikumu iesniedzēju informēšanai par viņu pieteikumu izvērtēšanas rezultātiem – ne ilgāk par pieciem mēnešiem no pilnīgu priekšlikumu iesniegšanai noteiktās pēdējās dienas;

| (b) | dotāciju nolīgumu parakstīšanai ar pieteikumu iesniedzējiem – ne ilgāk par astoņiem mēnešiem no pilnīgu priekšlikumu iesniegšanai noteiktās pēdējās dienas. |
| --- | --- |

(b)

dotāciju nolīgumu parakstīšanai ar pieteikumu iesniedzējiem – ne ilgāk par astoņiem mēnešiem no pilnīgu priekšlikumu iesniegšanai noteiktās pēdējās dienas.

| (b) | dotāciju nolīgumu parakstīšanai ar pieteikumu iesniedzējiem – ne ilgāk par astoņiem mēnešiem no pilnīgu priekšlikumu iesniegšanai noteiktās pēdējās dienas. |
| --- | --- |

(b)

dotāciju nolīgumu parakstīšanai ar pieteikumu iesniedzējiem – ne ilgāk par astoņiem mēnešiem no pilnīgu priekšlikumu iesniegšanai noteiktās pēdējās dienas.

| (b a) | konkrētai dotācijai, par kuru parakstīts līgums saskaņā ar pieeju “ātrais ceļš uz pētniecību un inovāciju”– ne ilgāk par sešiem mēnešiem no pilnīgu priekšlikumu iesniegšanai noteiktās pēdējās dienas; |
| --- | --- |

(b a)

(b a)

konkrētai dotācijai, par kuru parakstīts līgums saskaņā ar pieeju “ātrais ceļš uz pētniecību un inovāciju”– ne ilgāk par sešiem mēnešiem no pilnīgu priekšlikumu iesniegšanai noteiktās pēdējās dienas;

konkrētai dotācijai, par kuru parakstīts līgums saskaņā ar pieeju “ātrais ceļš uz pētniecību un inovāciju”– ne ilgāk par sešiem mēnešiem no pilnīgu priekšlikumu iesniegšanai noteiktās pēdējās dienas;

Laiks līdz dotācijas piešķiršanai neietekmē novērtējuma kvalitāti.

Laiks līdz dotācijas piešķiršanai neietekmē novērtējuma kvalitāti.

2.   EIC darba programmā var noteikt īsākus termiņus.

2.   EIC darba programmā var noteikt īsākus termiņus.

3.   Papildus izņēmumiem, kas noteikti Finanšu regulas 194. panta 2. punkta otrajā daļā, 1. punktā minētos termiņus var pagarināt Eiropas Pētniecības padomes darbībām, uzdevumiem un tad, ja par darbību veicams ētikas vai drošības novērtējums.

3.   Papildus izņēmumiem, kas noteikti Finanšu regulas 194. panta 2. punkta otrajā daļā, 1. punktā minētos termiņus var pagarināt Eiropas Pētniecības padomes darbībām, uzdevumiem un tad, ja par darbību veicams ētikas vai drošības novērtējums.

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants

29. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 29. pants | 29. pants |
| Dotācijas īstenošana | Dotācijas īstenošana |
| 1.   Ja saņēmējs neizpilda savus pienākumus attiecībā uz darbības tehnisko īstenošanu, pārējie saņēmēji izpilda minētos ienākumus bez Savienības papildu finansējuma, ja vien tie nav skaidri atbrīvoti no šāda pienākuma. Katrs saņēmējs ir finansiāli atbildīgs tikai par savu parādu, uz kuru attiecas noteikumi par savstarpējās apdrošināšanas mehānismu. | 1.   Ja saņēmējs neizpilda savus pienākumus attiecībā uz darbības tehnisko īstenošanu, pārējie saņēmēji izpilda minētos ienākumus bez Savienības papildu finansējuma, ja vien tie nav skaidri atbrīvoti no šāda pienākuma. Katrs saņēmējs ir finansiāli atbildīgs tikai par savu parādu, uz kuru attiecas noteikumi par savstarpējās apdrošināšanas mehānismu. |
| 2.   Dotācijas nolīgumā var noteikt starpmērķus un saistītās priekšfinansējuma iemaksas. Ja starpmērķi nav sasniegti, darbību var apturēt, grozīt vai izbeigt. | 2.   Dotācijas nolīgumā var noteikt starpmērķus un saistītās priekšfinansējuma iemaksas. Ja
  pēc neatkarīgu ekspertu novērtējuma
  starpmērķi nav sasniegti, darbību var apturēt, grozīt
  , ja korektīvais pasākums nav konstatēts,
  vai izbeigt. |
| 3.   Darbību var izbeigt arī tad, ja gaidāmie rezultāti vairs nav nozīmīgi Savienībai zinātnisku, tehnoloģisku vai ekonomisku iemeslu dēļ un (arī saistībā ar EIC un uzdevumiem) vairs nav nozīmīgi darbību portfeļa ietvaros. | 3.   Darbību var izbeigt arī tad, ja gaidāmie rezultāti
  un/vai starpmērķi
  vairs nav nozīmīgi
  ne
  Savienībai
  , ne saņēmējiem
  zinātnisku, tehnoloģisku vai ekonomisku iemeslu dēļ un (arī saistībā ar EIC un uzdevumiem) vairs nav nozīmīgi darbību portfeļa ietvaros.
  Komisija pirms lēmuma par darbības pārtraukšanu pieņemšanas veic procedūru, iesaistot darbības koordinatoru un vajadzības gadījumā ārējos ekspertus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

29. pants

29. pants

Dotācijas īstenošana

Dotācijas īstenošana

1.   Ja saņēmējs neizpilda savus pienākumus attiecībā uz darbības tehnisko īstenošanu, pārējie saņēmēji izpilda minētos ienākumus bez Savienības papildu finansējuma, ja vien tie nav skaidri atbrīvoti no šāda pienākuma. Katrs saņēmējs ir finansiāli atbildīgs tikai par savu parādu, uz kuru attiecas noteikumi par savstarpējās apdrošināšanas mehānismu.

1.   Ja saņēmējs neizpilda savus pienākumus attiecībā uz darbības tehnisko īstenošanu, pārējie saņēmēji izpilda minētos ienākumus bez Savienības papildu finansējuma, ja vien tie nav skaidri atbrīvoti no šāda pienākuma. Katrs saņēmējs ir finansiāli atbildīgs tikai par savu parādu, uz kuru attiecas noteikumi par savstarpējās apdrošināšanas mehānismu.

2.   Dotācijas nolīgumā var noteikt starpmērķus un saistītās priekšfinansējuma iemaksas. Ja starpmērķi nav sasniegti, darbību var apturēt, grozīt vai izbeigt.

2.   Dotācijas nolīgumā var noteikt starpmērķus un saistītās priekšfinansējuma iemaksas. Ja
  pēc neatkarīgu ekspertu novērtējuma
  starpmērķi nav sasniegti, darbību var apturēt, grozīt
  , ja korektīvais pasākums nav konstatēts,
  vai izbeigt.

3.   Darbību var izbeigt arī tad, ja gaidāmie rezultāti vairs nav nozīmīgi Savienībai zinātnisku, tehnoloģisku vai ekonomisku iemeslu dēļ un (arī saistībā ar EIC un uzdevumiem) vairs nav nozīmīgi darbību portfeļa ietvaros.

3.   Darbību var izbeigt arī tad, ja gaidāmie rezultāti
  un/vai starpmērķi
  vairs nav nozīmīgi
  ne
  Savienībai
  , ne saņēmējiem
  zinātnisku, tehnoloģisku vai ekonomisku iemeslu dēļ un (arī saistībā ar EIC un uzdevumiem) vairs nav nozīmīgi darbību portfeļa ietvaros.
  Komisija pirms lēmuma par darbības pārtraukšanu pieņemšanas veic procedūru, iesaistot darbības koordinatoru un vajadzības gadījumā ārējos ekspertus.

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants

30. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 30. pants | 30. pants |
| Finansējuma likmes | Finansējuma likmes |
| 1.   Katrai darbībai atsevišķi noteiktu finansējuma likmi piemēro visiem attiecīgajā darbībā finansētajiem pasākumiem. Maksimālo likmi nosaka darba programmā. | 1.   Katrai darbībai atsevišķi noteiktu finansējuma likmi piemēro visiem attiecīgajā darbībā finansētajiem pasākumiem. Maksimālo likmi
  darbībai
  nosaka darba programmā. |
| 2.   No Programmas var atlīdzināt līdz 100 % no darbības kopējām attiecināmajām izmaksām, taču noteikti šādi izņēmumi: | 2.   No Programmas var atlīdzināt līdz 100 % no darbības kopējām attiecināmajām izmaksām, taču noteikti šādi izņēmumi: |
| (a) | inovācijas darbībām – līdz 70 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, izņemot bezpeļņas tiesību subjektus, kam Programmā var atlīdzināt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

30. pants

30. pants

Finansējuma likmes

Finansējuma likmes

1.   Katrai darbībai atsevišķi noteiktu finansējuma likmi piemēro visiem attiecīgajā darbībā finansētajiem pasākumiem. Maksimālo likmi nosaka darba programmā.

1.   Katrai darbībai atsevišķi noteiktu finansējuma likmi piemēro visiem attiecīgajā darbībā finansētajiem pasākumiem. Maksimālo likmi
  darbībai
  nosaka darba programmā.

2.   No Programmas var atlīdzināt līdz 100 % no darbības kopējām attiecināmajām izmaksām, taču noteikti šādi izņēmumi:

2.   No Programmas var atlīdzināt līdz 100 % no darbības kopējām attiecināmajām izmaksām, taču noteikti šādi izņēmumi:

(a)

inovācijas darbībām – līdz 70 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, izņemot bezpeļņas tiesību subjektus, kam Programmā var atlīdzināt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām;

| (a) | inovācijas darbībām – līdz 70 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, izņemot bezpeļņas tiesību subjektus, kam Programmā var atlīdzināt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām; |
| --- | --- |

(a)

inovācijas darbībām – līdz 70 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, izņemot bezpeļņas tiesību subjektus, kam Programmā var atlīdzināt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām;

| (b) | programmas līdzfinansēšanas darbībām – vismaz 30 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, bet noteiktos un pienācīgi pamatotos gadījumos līdz 70 %. |
| --- | --- |

(b)

programmas līdzfinansēšanas darbībām – vismaz 30 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, bet noteiktos un pienācīgi pamatotos gadījumos līdz 70 %.

| (b) | programmas līdzfinansēšanas darbībām – vismaz 30 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, bet noteiktos un pienācīgi pamatotos gadījumos līdz 70 %. |
| --- | --- |

(b)

programmas līdzfinansēšanas darbībām – vismaz 30 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, bet noteiktos un pienācīgi pamatotos gadījumos līdz 70 %.

3.   Šajā pantā noteiktās finansējuma likmes piemēro arī attiecībā uz darbībām, kurām pilnībā vai par kādu to daļu tiek noteikts vienotas likmes, vienības vai fiksētas summas finansējums.

3.   Šajā pantā noteiktās finansējuma likmes piemēro arī attiecībā uz darbībām, kurām pilnībā vai par kādu to daļu tiek noteikts vienotas likmes, vienības vai fiksētas summas finansējums.

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants

31. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 31. pants | 31. pants |
| Netiešās izmaksas | Netiešās izmaksas |
| 1.   Netiešās attiecināmās izmaksas nosaka, piemērojot vienotu likmi 25 % apmērā no kopējām tiešajām attiecināmajām izmaksām, izņemot tiešās attiecināmās izmaksas, kas radušās saistībā ar apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu, finansiālo atbalstu trešām personām un vienības izmaksām vai fiksētajām summām, kas ietver netiešās izmaksas. | 1.   Netiešās attiecināmās izmaksas nosaka, piemērojot vienotu likmi 25 % apmērā no kopējām tiešajām attiecināmajām izmaksām, izņemot tiešās attiecināmās izmaksas, kas radušās saistībā ar apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu, finansiālo atbalstu trešām personām un vienības izmaksām vai fiksētajām summām, kas ietver netiešās izmaksas. |
| Vajadzības gadījumā vienības izmaksās vai fiksētajās summās ietvertās netiešās izmaksas aprēķina, izmantojot 1. punktā noteikto vienoto likmi, taču izņēmums paredzēts attiecībā uz iekšējos norēķinos norādīto preču un pakalpojumu vienības izmaksām, kuras aprēķina, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām saskaņā ar saņēmēju parasto izmaksu uzskaites praksi. | Vajadzības gadījumā vienības izmaksās vai fiksētajās summās ietvertās netiešās izmaksas aprēķina, izmantojot 1. punktā noteikto vienoto likmi, taču izņēmums paredzēts attiecībā uz iekšējos norēķinos norādīto preču un pakalpojumu vienības izmaksām, kuras aprēķina, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām
  , kas ļauj piešķirt līdzekļus galvenajām pozīcijām
  saskaņā ar saņēmēju parasto izmaksu uzskaites praksi. |
| 2.   Tomēr, ja tas paredzēts darba programmā, netiešās izmaksas var deklarēt kā fiksētas summas vai vienības izmaksas. | 2.   Tomēr, ja tas paredzēts darba programmā, netiešās izmaksas var deklarēt kā fiksētas summas vai vienības izmaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

31. pants

31. pants

Netiešās izmaksas

Netiešās izmaksas

1.   Netiešās attiecināmās izmaksas nosaka, piemērojot vienotu likmi 25 % apmērā no kopējām tiešajām attiecināmajām izmaksām, izņemot tiešās attiecināmās izmaksas, kas radušās saistībā ar apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu, finansiālo atbalstu trešām personām un vienības izmaksām vai fiksētajām summām, kas ietver netiešās izmaksas.

1.   Netiešās attiecināmās izmaksas nosaka, piemērojot vienotu likmi 25 % apmērā no kopējām tiešajām attiecināmajām izmaksām, izņemot tiešās attiecināmās izmaksas, kas radušās saistībā ar apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu, finansiālo atbalstu trešām personām un vienības izmaksām vai fiksētajām summām, kas ietver netiešās izmaksas.

Vajadzības gadījumā vienības izmaksās vai fiksētajās summās ietvertās netiešās izmaksas aprēķina, izmantojot 1. punktā noteikto vienoto likmi, taču izņēmums paredzēts attiecībā uz iekšējos norēķinos norādīto preču un pakalpojumu vienības izmaksām, kuras aprēķina, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām saskaņā ar saņēmēju parasto izmaksu uzskaites praksi.

Vajadzības gadījumā vienības izmaksās vai fiksētajās summās ietvertās netiešās izmaksas aprēķina, izmantojot 1. punktā noteikto vienoto likmi, taču izņēmums paredzēts attiecībā uz iekšējos norēķinos norādīto preču un pakalpojumu vienības izmaksām, kuras aprēķina, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām
  , kas ļauj piešķirt līdzekļus galvenajām pozīcijām
  saskaņā ar saņēmēju parasto izmaksu uzskaites praksi.

, kas ļauj piešķirt līdzekļus galvenajām pozīcijām

2.   Tomēr, ja tas paredzēts darba programmā, netiešās izmaksas var deklarēt kā fiksētas summas vai vienības izmaksas.

2.   Tomēr, ja tas paredzēts darba programmā, netiešās izmaksas var deklarēt kā fiksētas summas vai vienības izmaksas.

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants

32. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 32. pants | 32. pants |
| Attiecināmās izmaksas | Attiecināmās izmaksas |
| 1.   Papildus kritērijiem, kas noteikti Finanšu regulas 197. pantā, saņēmējiem, kuru atalgojums tiek aprēķināts uz projekta pamata, personāla izmaksas ir attiecināmās izmaksas līdz tādai atalgojuma summai, ko persona saņēmusi par darbu līdzīgos valsts shēmās finansētos projektos. | 1.   Papildus kritērijiem, kas noteikti Finanšu regulas 197. pantā, saņēmējiem, kuru atalgojums tiek aprēķināts uz projekta pamata, personāla izmaksas ir attiecināmās izmaksas līdz tādai atalgojuma summai, ko persona saņēmusi par darbu līdzīgos valsts shēmās finansētos projektos.
  Tikai Programmas darbības laikā dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas piedalīties paplašināšanas darbībās, personāla stundas izmaksas ir attiecināmas līmenī, kas ir 1,25 reizes lielāks par valsts līmeni attiecībā uz stundas samaksu, ko piemēro pētniecības, attīstības un inovācijas projektiem, kurus finansē no valstu shēmām. |
| Uz projekta pamata aprēķināts atalgojums ir atalgojums, kas saistīts ar personas dalību projektos, ir daļa no saņēmēja parastās atalgojuma prakses un tiek konsekventi izmaksāts. | Uz projekta pamata aprēķināts atalgojums ir atalgojums, kas saistīts ar personas dalību projektos, ir daļa no saņēmēja parastās atalgojuma prakses un tiek konsekventi izmaksāts. |
| 2.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 190. panta 1. punkta, izmaksas par resursiem, ko trešās personas, izmantodamas iemaksas natūrā, darījušas pieejamus, ir attiecināmās izmaksas, kuru summa nepārsniedz trešās personas tiešās attiecināmās izmaksas. | 2.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 190. panta 1. punkta, izmaksas par resursiem, ko trešās personas, izmantodamas iemaksas natūrā, darījušas pieejamus, ir attiecināmās izmaksas, kuru summa nepārsniedz trešās personas tiešās attiecināmās izmaksas. |
| 3.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 192. panta, ienākumus, kas gūti no rezultātu izmantošanas, neuzskata par darbības ieņēmumiem. | 3.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 192. panta, ienākumus, kas gūti no rezultātu izmantošanas, neuzskata par darbības ieņēmumiem. |
| | 3.a
     
  Saņēmēji var izmantot savu parasto grāmatvedības praksi, lai noteiktu un paziņotu saistībā ar darbību radušās izmaksas. Lai nodrošinātu pareizu dotāciju piešķiršanas pārvaldību, Komisija var noteikt ierobežotu skaitu papildu atbilstības nosacījumu. Komisija nenoraida grāmatvedības praksi, ja tās rezultāti neatšķiras no Komisijas iegūtajiem rezultātiem un ja tā nodrošina tādu pašu Savienības finanšu interešu aizsardzības līmeni. |
| 4.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 203. panta 4. punkta, atzinums par finanšu pārskatiem ir obligāts atlikuma maksājuma veikšanas laikā, ja summa, kas pieprasīta kā faktiskās izmaksas un vienības izmaksas, kuras aprēķinātas saskaņā ar parasto izmaksu uzskaites praksi, ir EUR 325 000 vai lielāka. | 4.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 203. panta 4. punkta, atzinums par finanšu pārskatiem ir obligāts atlikuma maksājuma veikšanas laikā, ja summa, kas pieprasīta kā faktiskās izmaksas un vienības izmaksas, kuras aprēķinātas saskaņā ar parasto izmaksu uzskaites praksi, ir EUR 325 000 vai lielāka. |
| | Finanšu pārskatu sertifikātus var izsniegt kompetenta un neatkarīga valsts amatpersona, kuru atbilstīgās valsts iestādes ir pilnvarojušas veikt saņēmēja revīziju, vai neatkarīgs revidents, kurš ir kvalificēts veikt grāmatvedības dokumentu obligāto revīziju saskaņā ar Direktīvu 2006/43/EK. |
| | 4.a
     
  Atkāpjoties no Finanšu regulas 186. panta 1. punkta, MSCA apmācības un mobilitātes darbībām tikai materninātes vai bērna kopšanas atvaļinājuma gadījumā dotācijas laikā maksimālo dotācijas apmēru palielina par pabalstiem, kas pētniekam šajā saistībā pienākas. |
| | 4.b
     
  Izmaksas, ko rada pētījumu datu atbildīga pārvaldība saskaņā ar principiem “sameklējamība”, “piekļūstamība”, “sadarbspēja” un “atkalizmantojamība” (FAIR), ir attiecināmās izmaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

32. pants

32. pants

Attiecināmās izmaksas

Attiecināmās izmaksas

1.   Papildus kritērijiem, kas noteikti Finanšu regulas 197. pantā, saņēmējiem, kuru atalgojums tiek aprēķināts uz projekta pamata, personāla izmaksas ir attiecināmās izmaksas līdz tādai atalgojuma summai, ko persona saņēmusi par darbu līdzīgos valsts shēmās finansētos projektos.

1.   Papildus kritērijiem, kas noteikti Finanšu regulas 197. pantā, saņēmējiem, kuru atalgojums tiek aprēķināts uz projekta pamata, personāla izmaksas ir attiecināmās izmaksas līdz tādai atalgojuma summai, ko persona saņēmusi par darbu līdzīgos valsts shēmās finansētos projektos.
  Tikai Programmas darbības laikā dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas piedalīties paplašināšanas darbībās, personāla stundas izmaksas ir attiecināmas līmenī, kas ir 1,25 reizes lielāks par valsts līmeni attiecībā uz stundas samaksu, ko piemēro pētniecības, attīstības un inovācijas projektiem, kurus finansē no valstu shēmām.

Uz projekta pamata aprēķināts atalgojums ir atalgojums, kas saistīts ar personas dalību projektos, ir daļa no saņēmēja parastās atalgojuma prakses un tiek konsekventi izmaksāts.

Uz projekta pamata aprēķināts atalgojums ir atalgojums, kas saistīts ar personas dalību projektos, ir daļa no saņēmēja parastās atalgojuma prakses un tiek konsekventi izmaksāts.

2.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 190. panta 1. punkta, izmaksas par resursiem, ko trešās personas, izmantodamas iemaksas natūrā, darījušas pieejamus, ir attiecināmās izmaksas, kuru summa nepārsniedz trešās personas tiešās attiecināmās izmaksas.

2.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 190. panta 1. punkta, izmaksas par resursiem, ko trešās personas, izmantodamas iemaksas natūrā, darījušas pieejamus, ir attiecināmās izmaksas, kuru summa nepārsniedz trešās personas tiešās attiecināmās izmaksas.

3.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 192. panta, ienākumus, kas gūti no rezultātu izmantošanas, neuzskata par darbības ieņēmumiem.

3.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 192. panta, ienākumus, kas gūti no rezultātu izmantošanas, neuzskata par darbības ieņēmumiem.

3.a
     
  Saņēmēji var izmantot savu parasto grāmatvedības praksi, lai noteiktu un paziņotu saistībā ar darbību radušās izmaksas. Lai nodrošinātu pareizu dotāciju piešķiršanas pārvaldību, Komisija var noteikt ierobežotu skaitu papildu atbilstības nosacījumu. Komisija nenoraida grāmatvedības praksi, ja tās rezultāti neatšķiras no Komisijas iegūtajiem rezultātiem un ja tā nodrošina tādu pašu Savienības finanšu interešu aizsardzības līmeni.

4.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 203. panta 4. punkta, atzinums par finanšu pārskatiem ir obligāts atlikuma maksājuma veikšanas laikā, ja summa, kas pieprasīta kā faktiskās izmaksas un vienības izmaksas, kuras aprēķinātas saskaņā ar parasto izmaksu uzskaites praksi, ir EUR 325 000 vai lielāka.

4.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 203. panta 4. punkta, atzinums par finanšu pārskatiem ir obligāts atlikuma maksājuma veikšanas laikā, ja summa, kas pieprasīta kā faktiskās izmaksas un vienības izmaksas, kuras aprēķinātas saskaņā ar parasto izmaksu uzskaites praksi, ir EUR 325 000 vai lielāka.

Finanšu pārskatu sertifikātus var izsniegt kompetenta un neatkarīga valsts amatpersona, kuru atbilstīgās valsts iestādes ir pilnvarojušas veikt saņēmēja revīziju, vai neatkarīgs revidents, kurš ir kvalificēts veikt grāmatvedības dokumentu obligāto revīziju saskaņā ar Direktīvu 2006/43/EK.

Finanšu pārskatu sertifikātus var izsniegt kompetenta un neatkarīga valsts amatpersona, kuru atbilstīgās valsts iestādes ir pilnvarojušas veikt saņēmēja revīziju, vai neatkarīgs revidents, kurš ir kvalificēts veikt grāmatvedības dokumentu obligāto revīziju saskaņā ar Direktīvu 2006/43/EK.

4.a
     
  Atkāpjoties no Finanšu regulas 186. panta 1. punkta, MSCA apmācības un mobilitātes darbībām tikai materninātes vai bērna kopšanas atvaļinājuma gadījumā dotācijas laikā maksimālo dotācijas apmēru palielina par pabalstiem, kas pētniekam šajā saistībā pienākas.

4.b
     
  Izmaksas, ko rada pētījumu datu atbildīga pārvaldība saskaņā ar principiem “sameklējamība”, “piekļūstamība”, “sadarbspēja” un “atkalizmantojamība” (FAIR), ir attiecināmās izmaksas.

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants

33. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 33. pants | 33. pants |
| Savstarpējās apdrošināšanas mehānisms | Savstarpējās apdrošināšanas mehānisms |
| 1.   Ar šo tiek izveidots Savstarpējās apdrošināšanas mehānisms (“Mehānisms”), kas aizstāj un turpina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2013 38. pantu izveidoto fondu. Mehānisms paredz ar tādu summu neatgūšanu saistīta riska segumu, kuras saņēmējiem jāatmaksā: | 1.   Ar šo tiek izveidots Savstarpējās apdrošināšanas mehānisms (“Mehānisms”), kas aizstāj un turpina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1290/2013 38. pantu izveidoto fondu. Mehānisms paredz ar tādu summu neatgūšanu saistīta riska segumu, kuras saņēmējiem jāatmaksā: |
| (a) | Komisijai saskaņā ar Lēmumu Nr. 1982/2006/EK; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

33. pants

33. pants

Savstarpējās apdrošināšanas mehānisms

Savstarpējās apdrošināšanas mehānisms

1.   Ar šo tiek izveidots Savstarpējās apdrošināšanas mehānisms (“Mehānisms”), kas aizstāj un turpina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2013 38. pantu izveidoto fondu. Mehānisms paredz ar tādu summu neatgūšanu saistīta riska segumu, kuras saņēmējiem jāatmaksā:

1.   Ar šo tiek izveidots Savstarpējās apdrošināšanas mehānisms (“Mehānisms”), kas aizstāj un turpina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1290/2013 38. pantu izveidoto fondu. Mehānisms paredz ar tādu summu neatgūšanu saistīta riska segumu, kuras saņēmējiem jāatmaksā:

(a)

Komisijai saskaņā ar Lēmumu Nr. 1982/2006/EK;

| (a) | Komisijai saskaņā ar Lēmumu Nr. 1982/2006/EK; |
| --- | --- |

(a)

Komisijai saskaņā ar Lēmumu Nr. 1982/2006/EK;

| (b) | Komisijai un Savienības struktūrām saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020”; |
| --- | --- |

(b)

Komisijai un Savienības struktūrām saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020”;

| (b) | Komisijai un Savienības struktūrām saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020”; |
| --- | --- |

(b)

Komisijai un Savienības struktūrām saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020”;

| (c) | Komisijai un finansēšanas struktūrām saskaņā ar Programmu. |
| --- | --- |

(c)

Komisijai un finansēšanas struktūrām saskaņā ar Programmu.

| (c) | Komisijai un finansēšanas struktūrām saskaņā ar Programmu. |
| --- | --- |

(c)

Komisijai un finansēšanas struktūrām saskaņā ar Programmu.

Riska segumu attiecībā uz pirmās daļas c) apakšpunktā minētajām finansēšanas struktūrām var īstenot, izmantojot netiešās apdrošināšanas sistēmu, kas izklāstīta piemērojamajā nolīgumā, un ņemot vērā finansēšanas struktūras būtību.

Riska segumu attiecībā uz pirmās daļas c) apakšpunktā minētajām finansēšanas struktūrām var īstenot, izmantojot netiešās apdrošināšanas sistēmu, kas izklāstīta piemērojamajā nolīgumā, un ņemot vērā finansēšanas struktūras būtību.

2.   Mehānismu pārvalda Savienība, ko pārstāv Komisija, kura darbojas kā izpildītājs. Komisija izstrādā īpašus noteikumus par Mehānisma darbību.

2.   Mehānismu pārvalda Savienība, ko pārstāv Komisija, kura darbojas kā izpildītājs. Komisija izstrādā īpašus noteikumus par Mehānisma darbību.

3.   Saņēmēji veic ieguldījumu, kas ir 5 % no Savienības finansējuma darbībai. Pamatojoties uz
  periodiskajiem
  izvērtējumiem, Komisija var palielināt šo ieguldījumu līdz 8 % vai samazināt zem 5 %. Saņēmēju ieguldījumu Mehānismā var atskaitīt no sākotnējā priekšfinansējuma un iemaksāt Mehānismā saņēmēju vārdā.

3.   Saņēmēji veic ieguldījumu, kas ir 5 % no Savienības finansējuma darbībai. Pamatojoties uz
  pārredzamiem
  izvērtējumiem
  , kas tiek veikti katru gadu
  , Komisija var palielināt šo ieguldījumu līdz 8 % vai samazināt zem 5 %. Saņēmēju ieguldījumu Mehānismā var atskaitīt no sākotnējā priekšfinansējuma un iemaksāt Mehānismā saņēmēju vārdā.

4.   Saņēmēju ieguldījums tiek atgriezts atlikuma maksājuma veikšanas laikā.

4.   Saņēmēju ieguldījums tiek atgriezts atlikuma maksājuma veikšanas laikā.

5.   Jebkura finansiāla peļņa, ko radījis Mehānisms, tiek iekļauta Mehānismā. Ja peļņa ir nepietiekama, Mehānisms netiek iejaukts, un Komisija vai finansēšanas struktūra no saņēmējiem vai trešām personām visas parāda summas atgūst tiešā veidā.

5.   Jebkura finansiāla peļņa, ko radījis Mehānisms, tiek iekļauta Mehānismā. Ja peļņa ir nepietiekama, Mehānisms netiek iejaukts, un Komisija vai finansēšanas struktūra no saņēmējiem vai trešām personām visas parāda summas atgūst tiešā veidā.

6.   Atgūtās summas veido ieņēmumus, kas Mehānismam piešķirti Finanšu regulas 21. panta 4. punkta nozīmē. Kad ir piešķirtas visas dotācijas, kuru risku tieši vai netieši sedz Mehānisms, Komisija atgūst visas atlikušās summas un iekļauj Savienības budžetā
  saskaņā ar likumdevējas iestādes lēmumiem
  .

6.   Atgūtās summas veido ieņēmumus, kas Mehānismam piešķirti Finanšu regulas 21. panta 4. punkta nozīmē. Kad ir piešķirtas visas dotācijas, kuru risku tieši vai netieši sedz Mehānisms, Komisija atgūst visas atlikušās summas un iekļauj Savienības budžetā.

7.   Mehānismu var izmantot visu citu tieši pārvaldāmo Savienības programmu atbalsta saņēmēji. Komisija pieņem kārtību saņēmēju dalībai citās programmās.

7.   Mehānismu var
  paplašināt, lai to varētu
  izmantot visu citu tieši pārvaldāmo Savienības programmu atbalsta saņēmēji. Komisija pieņem kārtību saņēmēju dalībai citās programmās.

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants

34. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 34. pants | 34. pants |
| Īpašumtiesības un aizsardzība | Īpašumtiesības un aizsardzība |
| 1.   Saņēmējiem pieder visi rezultāti, ko tie radījuši. Tie nodrošina, ka jebkuras viņu darbinieku vai citu pušu tiesības attiecībā uz rezultātiem var īstenot tādā veidā, kas ir saderīgs ar saņēmēju pienākumiem, kuri izklāstīti dotācijas nolīguma noteikumos. | 1.   Saņēmējiem pieder visi rezultāti, ko tie radījuši. Tie nodrošina, ka jebkuras viņu darbinieku vai citu pušu tiesības attiecībā uz rezultātiem var īstenot tādā veidā, kas ir saderīgs ar saņēmēju pienākumiem, kuri izklāstīti dotācijas nolīguma noteikumos. |
| Rezultāti ir divu vai vairāku saņēmēju kopīpašums, ja: | Rezultāti ir divu vai vairāku saņēmēju kopīpašums, ja: |
| (a) | tie ir kopīgi radīti un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

34. pants

34. pants

Īpašumtiesības un aizsardzība

Īpašumtiesības un aizsardzība

1.   Saņēmējiem pieder visi rezultāti, ko tie radījuši. Tie nodrošina, ka jebkuras viņu darbinieku vai citu pušu tiesības attiecībā uz rezultātiem var īstenot tādā veidā, kas ir saderīgs ar saņēmēju pienākumiem, kuri izklāstīti dotācijas nolīguma noteikumos.

1.   Saņēmējiem pieder visi rezultāti, ko tie radījuši. Tie nodrošina, ka jebkuras viņu darbinieku vai citu pušu tiesības attiecībā uz rezultātiem var īstenot tādā veidā, kas ir saderīgs ar saņēmēju pienākumiem, kuri izklāstīti dotācijas nolīguma noteikumos.

Rezultāti ir divu vai vairāku saņēmēju kopīpašums, ja:

Rezultāti ir divu vai vairāku saņēmēju kopīpašums, ja:

(a)

tie ir kopīgi radīti un

| (a) | tie ir kopīgi radīti un |
| --- | --- |

(a)

tie ir kopīgi radīti un

| (b) | nav iespējams: |
| --- | --- |

(b)

nav iespējams:

| (b) | nav iespējams: |
| --- | --- |

(b)

nav iespējams:

| | (i) | noteikt katra saņēmēja attiecīgo ieguldījumu |
| --- | --- | --- |

(i)

noteikt katra saņēmēja attiecīgo ieguldījumu

| | (i) | noteikt katra saņēmēja attiecīgo ieguldījumu |
| --- | --- | --- |

(i)

noteikt katra saņēmēja attiecīgo ieguldījumu

| | vai |
| --- | --- |

vai

| | vai |
| --- | --- |

vai

| | (ii) | tos nodalīt, lai tiem piemērotu, iegūtu vai saglabātu aizsardzību. |
| --- | --- | --- |

(ii)

tos nodalīt, lai tiem piemērotu, iegūtu vai saglabātu aizsardzību.

| | (ii) | tos nodalīt, lai tiem piemērotu, iegūtu vai saglabātu aizsardzību. |
| --- | --- | --- |

(ii)

tos nodalīt, lai tiem piemērotu, iegūtu vai saglabātu aizsardzību.

Līdzīpašnieki rakstiski vienojas par kopīpašuma piešķiršanu un izmantošanas noteikumiem. Ja vien nav panākta cita vienošanās, katrs līdzīpašnieks var piešķirt trešām personām vienkāršas licences, kas ļauj izmantot kopīpašumā esošos rezultātus (bez tiesībām izdot apakšlicenci), ja pārējiem līdzīpašniekiem tiek sniegts iepriekšējs paziņojums un taisnīga un saprātīga kompensācija. Līdzīpašnieki var rakstiski vienoties piemērot citu režīmu, kas nav kopīpašums.

Līdzīpašnieki rakstiski vienojas par kopīpašuma piešķiršanu un izmantošanas noteikumiem. Ja vien nav panākta cita vienošanās
  konsorcija līgumā un/vai kopīgajā īpašumtiesību nolīgumā
  , katrs līdzīpašnieks var piešķirt trešām personām vienkāršas licences, kas ļauj izmantot kopīpašumā esošos rezultātus (bez tiesībām izdot apakšlicenci), ja pārējiem līdzīpašniekiem tiek sniegts iepriekšējs paziņojums un taisnīga un saprātīga kompensācija.. Līdzīpašnieki var rakstiski vienoties piemērot citu režīmu, kas nav kopīpašums.

konsorcija līgumā un/vai kopīgajā īpašumtiesību nolīgumā

2.   Saņēmēji, kas saņēmuši Savienības finansējumu, pienācīgi aizsargā savus rezultātus, ja aizsardzība ir iespējama un pamatota, un šajā nolūkā ņem vērā visus attiecīgos apsvērumus, arī komerciālas izmantošanas perspektīvas. Lemjot par aizsardzību, saņēmēji ņem vērā arī citu darbības saņēmēju likumīgās intereses.

2.   Saņēmēji, kas saņēmuši Savienības finansējumu, pienācīgi aizsargā savus rezultātus, ja aizsardzība ir iespējama un pamatota, un šajā nolūkā ņem vērā visus attiecīgos apsvērumus, arī komerciālas izmantošanas perspektīvas
  un citas leģitīmas intereses, piemēram, datu aizsardzības noteikumus, privātumu, intelektuālā īpašuma tiesības un drošības noteikumus, kā arī vispārējo Savienības tautsaimniecības konkurētspēju
  . Lemjot par aizsardzību, saņēmēji ņem vērā arī citu darbības saņēmēju likumīgās intereses.

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants

35. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 35. pants | 35. pants |
| Izmantošana un izplatīšana | Izmantošana un izplatīšana |
| 1.   Saņēmēji, kas saņēmuši Savienības finansējumu, dara visu iespējamo, lai izmantotu savus rezultātus, jo īpaši Savienībā. Rezultātus var izmantot tiešā veidā saņēmēji vai netieši, jo īpaši, nododot īpašumtiesības uz rezultātiem un piešķirot rezultātu izmantošanas licences saskaņā ar 36. pantu. | 1.   Saņēmēji, kas saņēmuši Savienības finansējumu, dara visu iespējamo, lai izmantotu savus rezultātus, jo īpaši Savienībā. Rezultātus var izmantot tiešā veidā saņēmēji vai netieši, jo īpaši, nododot īpašumtiesības uz rezultātiem un piešķirot rezultātu izmantošanas licences saskaņā ar 36. pantu. |
| Darba programmā var paredzēt papildu izmantošanas pienākumus. | Darba programmā var paredzēt papildu izmantošanas pienākumus. |
| Ja, neraugoties uz to, ka saņēmējs dara visu iespējamo, lai panāktu savu rezultātu tiešu vai netiešu izmantošanu, rezultāti netiek izmantoti dotācijas nolīgumā minētā konkrētā termiņā,
  saņēmējs izmanto dotācijas nolīgumā norādītu piemērotu tiešsaistes platformu
  ,
  lai atrastu ieinteresētās personas šo rezultātu izmantošanai
  . Ja tas ir pamatoti, pēc saņēmēja pieprasījuma šo pienākumu var atcelt. | Ja, neraugoties uz to, ka saņēmējs dara visu iespējamo, lai panāktu savu rezultātu tiešu vai netiešu izmantošanu, rezultāti netiek izmantoti dotācijas nolīgumā minētā konkrētā termiņā,
  tā, kā izklāstīts izplatīšanas un izmantošanas plānā
  ,
  izmantošanas darbības var nodot citai pusei, par to vienojoties ar saņēmējiem
  . Ja tas ir pamatoti, pēc saņēmēja pieprasījuma šo pienākumu var atcelt. |
| 2.   Ievērojot visus ierobežojumus, kas izriet no intelektuālā īpašuma, drošības noteikumu vai likumīgo interešu aizsardzības, saņēmēji izplata savus rezultātus, cik drīz vien iespējams. | 2.   Ievērojot visus ierobežojumus, kas izriet no intelektuālā īpašuma, drošības noteikumu vai likumīgo interešu aizsardzības, saņēmēji
  atvērtā formātā
  izplata savus rezultātus, cik drīz vien iespējams. |
| Darba programmā var paredzēt papildu izplatīšanas pienākumus. | Darba programmā var paredzēt papildu izplatīšanas pienākumus
  , vienlaikus nodrošinot Savienības ekonomisko un zinātnisko interešu aizsardzību
  . |
| 3.   Saņēmēji nodrošina, ka atvērtā piekļuve zinātniskām publikācijām tiek noteikta saskaņā ar dotācijas nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem. Jo īpaši saņēmēji nodrošina, ka tie vai publikāciju autori patur pietiekamas intelektuālā īpašuma tiesības, kas tiem ļauj izpildīt
  tiem noteiktās
  atvērtās piekļuves prasības. | 3.   Saņēmēji nodrošina, ka atvērtā piekļuve zinātniskām publikācijām tiek noteikta saskaņā ar dotācijas nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem. Jo īpaši saņēmēji nodrošina, ka tie vai publikāciju autori patur pietiekamas intelektuālā īpašuma tiesības, kas tiem ļauj izpildīt atvērtās piekļuves prasības
  (FAIR)
  . |
| Atvērtā piekļuve
  pētījumu
  datiem
  ir
  vispārīgs noteikums
  saskaņā ar
  dotācijas nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem
  ,
  taču
  pamatotos gadījumos piemēro izņēmumus, ņemot vērā saņēmēju likumīgās intereses un jebkādus citus ierobežojumus, piemēram, datu aizsardzības noteikumus, drošības noteikumus vai intelektuālā īpašuma tiesības. | Attiecībā uz
  pētījumu
  datu izplatīšanu dotācijas nolīgumā FAIR atvērtas piekļuves un pētījumu datu saglabāšanas kontekstā
  ir
  paredzēti noteikumi,
  saskaņā ar
  kuriem nodrošina taisnīgu piekļuvi šādiem rezultātiem
  ,
  paredzot nepiedalīšanās iespēju saskaņā ar principu “tik atvērti, cik iespējams, tik slēgti, cik vajadzīgs”.
  Pamatotos gadījumos piemēro izņēmumus, ņemot vērā saņēmēju likumīgās intereses un jebkādus citus ierobežojumus, piemēram, datu aizsardzības noteikumus,
  privātumu, konfidencialitāti,
  drošības noteikumus
  , komercnoslēpumus, likumīgās komerciālās intereses
  vai intelektuālā īpašuma tiesības
  , vai Savienības ārējo konkurētspēju
  . |
| Darba programmā var paredzēt papildu
  pienākumus, kuri jāizpilda, lai pieņemtu praksi atvērtās
  zinātnes
  jomā
  . | Darba programmā var paredzēt papildu
  stimulus atvērtas
  zinātnes
  prakses izmantošanai
  . |
| 4.   Saņēmēji visus pētījumu datus pārvalda saskaņā ar dotācijas nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem un izstrādā datu pārvaldības plānu. | 4.   Saņēmēji visus pētījumu datus
  , kas ģenerēti “Apvārsnis Eiropa” darbībā,
  pārvalda saskaņā ar dotācijas nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem un izstrādā datu pārvaldības plānu. |
| Darba
  programmā
  var
  paredzēt papildu pienākumus, kuri jāizpilda, lai varētu
  izmantot Eiropas atvērtās zinātnes mākoni nolūkā uzglabāt datus un piešķirt piekļuvi pētījumu datiem. | Darba
  programma
  var
  iedrošināt
  izmantot Eiropas atvērtās zinātnes mākoni nolūkā uzglabāt datus un piešķirt piekļuvi pētījumu datiem. |
| 5.   Saņēmēji, kas plāno izplatīt savus rezultātus, iepriekš par to paziņo pārējiem darbībā iesaistītajiem atbalsta saņēmējiem. Jebkurš no pārējiem saņēmējiem var izteikt iebildumus, ja vien var pierādīt, ka tā likumīgajām interesēm, kas saistītas ar tā rezultātiem vai iepriekš uzkrātajām zināšanām, tiks nodarīts būtisks kaitējums. Šādos gadījumos izplatīšanu nedrīkst veikt, ja vien netiek veikti atbilstīgi pasākumi minēto likumīgo interešu aizsardzībai. | 5.   Saņēmēji, kas plāno izplatīt savus rezultātus, iepriekš par to paziņo pārējiem darbībā iesaistītajiem atbalsta saņēmējiem. Jebkurš no pārējiem saņēmējiem var izteikt iebildumus, ja vien var pierādīt, ka tā likumīgajām interesēm, kas saistītas ar tā rezultātiem vai iepriekš uzkrātajām zināšanām, tiks nodarīts būtisks kaitējums. Šādos gadījumos izplatīšanu nedrīkst veikt, ja vien netiek veikti atbilstīgi pasākumi minēto likumīgo interešu aizsardzībai. |
| 6.   Ja vien darba programmā nav paredzēts citādi, priekšlikumos iekļauj plānu par rezultātu izmantošanu un izplatīšanu. Ja paredzētā izmantošana nozīmē produkta vai procesa izstrādi, radīšanu, ražošanu un tirdzniecību, vai pakalpojuma izveidi un sniegšanu, plānā iekļauj šādas izmantošanas stratēģiju. Ja plānā paredzēts, ka izmantošana notiks galvenokārt trešās valstīs, kuras nav asociētās valstis, tiesību subjekti
  paskaidro
  , kā
  šāds izmantojums joprojām
  atbilst Savienības interesēm. | 6.   Ja vien darba programmā nav paredzēts citādi, priekšlikumos iekļauj plānu par rezultātu izmantošanu un izplatīšanu. Ja paredzētā izmantošana nozīmē produkta vai procesa izstrādi, radīšanu, ražošanu un tirdzniecību, vai pakalpojuma izveidi un sniegšanu, plānā iekļauj šādas izmantošanas stratēģiju. Ja plānā paredzēts, ka izmantošana notiks galvenokārt trešās valstīs, kuras nav asociētās valstis, tiesību subjekti
  pamato
  , kā
  šāda izmantošana joprojām
  atbilst Savienības interesēm. |
| Plānu
  saņēmēji
  turpina
  izstrādāt darbības laikā un
  arī pēc tās
  . | Saņēmēji
  var turpināt
  izstrādāt
  savu plānu
  darbības laikā
  , tostarp izmantojot sabiedrības iesaistīšanos
  un
  izglītību zinātnes jomā
  . |
| 7.   Lai Komisija vai finansēšanas struktūra varētu veikt uzraudzību un izplatīšanu, saņēmēji sniedz visu pieprasīto informāciju par savu rezultātu izmantošanu un izplatīšanu. Šādu informāciju dara publiski pieejamu, ievērojot saņēmēju likumīgās intereses. | 7.   Lai Komisija vai finansēšanas struktūra varētu veikt uzraudzību un izplatīšanu, saņēmēji sniedz visu
  nepieciešamo
  pieprasīto informāciju par savu rezultātu izmantošanu un izplatīšanu
  saskaņā ar dotācijas nolīgumu
  . Šādu informāciju dara publiski pieejamu, ievērojot saņēmēju likumīgās intereses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

35. pants

35. pants

Izmantošana un izplatīšana

Izmantošana un izplatīšana

1.   Saņēmēji, kas saņēmuši Savienības finansējumu, dara visu iespējamo, lai izmantotu savus rezultātus, jo īpaši Savienībā. Rezultātus var izmantot tiešā veidā saņēmēji vai netieši, jo īpaši, nododot īpašumtiesības uz rezultātiem un piešķirot rezultātu izmantošanas licences saskaņā ar 36. pantu.

1.   Saņēmēji, kas saņēmuši Savienības finansējumu, dara visu iespējamo, lai izmantotu savus rezultātus, jo īpaši Savienībā. Rezultātus var izmantot tiešā veidā saņēmēji vai netieši, jo īpaši, nododot īpašumtiesības uz rezultātiem un piešķirot rezultātu izmantošanas licences saskaņā ar 36. pantu.

Darba programmā var paredzēt papildu izmantošanas pienākumus.

Darba programmā var paredzēt papildu izmantošanas pienākumus.

Ja, neraugoties uz to, ka saņēmējs dara visu iespējamo, lai panāktu savu rezultātu tiešu vai netiešu izmantošanu, rezultāti netiek izmantoti dotācijas nolīgumā minētā konkrētā termiņā,
  saņēmējs izmanto dotācijas nolīgumā norādītu piemērotu tiešsaistes platformu
  ,
  lai atrastu ieinteresētās personas šo rezultātu izmantošanai
  . Ja tas ir pamatoti, pēc saņēmēja pieprasījuma šo pienākumu var atcelt.

saņēmējs izmanto dotācijas nolīgumā norādītu piemērotu tiešsaistes platformu

lai atrastu ieinteresētās personas šo rezultātu izmantošanai

Ja, neraugoties uz to, ka saņēmējs dara visu iespējamo, lai panāktu savu rezultātu tiešu vai netiešu izmantošanu, rezultāti netiek izmantoti dotācijas nolīgumā minētā konkrētā termiņā,
  tā, kā izklāstīts izplatīšanas un izmantošanas plānā
  ,
  izmantošanas darbības var nodot citai pusei, par to vienojoties ar saņēmējiem
  . Ja tas ir pamatoti, pēc saņēmēja pieprasījuma šo pienākumu var atcelt.

tā, kā izklāstīts izplatīšanas un izmantošanas plānā

izmantošanas darbības var nodot citai pusei, par to vienojoties ar saņēmējiem

2.   Ievērojot visus ierobežojumus, kas izriet no intelektuālā īpašuma, drošības noteikumu vai likumīgo interešu aizsardzības, saņēmēji izplata savus rezultātus, cik drīz vien iespējams.

2.   Ievērojot visus ierobežojumus, kas izriet no intelektuālā īpašuma, drošības noteikumu vai likumīgo interešu aizsardzības, saņēmēji
  atvērtā formātā
  izplata savus rezultātus, cik drīz vien iespējams.

Darba programmā var paredzēt papildu izplatīšanas pienākumus.

Darba programmā var paredzēt papildu izplatīšanas pienākumus
  , vienlaikus nodrošinot Savienības ekonomisko un zinātnisko interešu aizsardzību
  .

, vienlaikus nodrošinot Savienības ekonomisko un zinātnisko interešu aizsardzību

3.   Saņēmēji nodrošina, ka atvērtā piekļuve zinātniskām publikācijām tiek noteikta saskaņā ar dotācijas nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem. Jo īpaši saņēmēji nodrošina, ka tie vai publikāciju autori patur pietiekamas intelektuālā īpašuma tiesības, kas tiem ļauj izpildīt
  tiem noteiktās
  atvērtās piekļuves prasības.

3.   Saņēmēji nodrošina, ka atvērtā piekļuve zinātniskām publikācijām tiek noteikta saskaņā ar dotācijas nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem. Jo īpaši saņēmēji nodrošina, ka tie vai publikāciju autori patur pietiekamas intelektuālā īpašuma tiesības, kas tiem ļauj izpildīt atvērtās piekļuves prasības
  (FAIR)
  .

Atvērtā piekļuve
  pētījumu
  datiem
  ir
  vispārīgs noteikums
  saskaņā ar
  dotācijas nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem
  ,
  taču
  pamatotos gadījumos piemēro izņēmumus, ņemot vērā saņēmēju likumīgās intereses un jebkādus citus ierobežojumus, piemēram, datu aizsardzības noteikumus, drošības noteikumus vai intelektuālā īpašuma tiesības.

Atvērtā piekļuve

datiem

vispārīgs noteikums

dotācijas nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem

taču

Attiecībā uz
  pētījumu
  datu izplatīšanu dotācijas nolīgumā FAIR atvērtas piekļuves un pētījumu datu saglabāšanas kontekstā
  ir
  paredzēti noteikumi,
  saskaņā ar
  kuriem nodrošina taisnīgu piekļuvi šādiem rezultātiem
  ,
  paredzot nepiedalīšanās iespēju saskaņā ar principu “tik atvērti, cik iespējams, tik slēgti, cik vajadzīgs”.
  Pamatotos gadījumos piemēro izņēmumus, ņemot vērā saņēmēju likumīgās intereses un jebkādus citus ierobežojumus, piemēram, datu aizsardzības noteikumus,
  privātumu, konfidencialitāti,
  drošības noteikumus
  , komercnoslēpumus, likumīgās komerciālās intereses
  vai intelektuālā īpašuma tiesības
  , vai Savienības ārējo konkurētspēju
  .

Attiecībā uz

datu izplatīšanu dotācijas nolīgumā FAIR atvērtas piekļuves un pētījumu datu saglabāšanas kontekstā

paredzēti noteikumi,

kuriem nodrošina taisnīgu piekļuvi šādiem rezultātiem

paredzot nepiedalīšanās iespēju saskaņā ar principu “tik atvērti, cik iespējams, tik slēgti, cik vajadzīgs”.

privātumu, konfidencialitāti,

, komercnoslēpumus, likumīgās komerciālās intereses

, vai Savienības ārējo konkurētspēju

Darba programmā var paredzēt papildu
  pienākumus, kuri jāizpilda, lai pieņemtu praksi atvērtās
  zinātnes
  jomā
  .

pienākumus, kuri jāizpilda, lai pieņemtu praksi atvērtās

jomā

Darba programmā var paredzēt papildu
  stimulus atvērtas
  zinātnes
  prakses izmantošanai
  .

stimulus atvērtas

prakses izmantošanai

4.   Saņēmēji visus pētījumu datus pārvalda saskaņā ar dotācijas nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem un izstrādā datu pārvaldības plānu.

4.   Saņēmēji visus pētījumu datus
  , kas ģenerēti “Apvārsnis Eiropa” darbībā,
  pārvalda saskaņā ar dotācijas nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem un izstrādā datu pārvaldības plānu.

Darba
  programmā
  var
  paredzēt papildu pienākumus, kuri jāizpilda, lai varētu
  izmantot Eiropas atvērtās zinātnes mākoni nolūkā uzglabāt datus un piešķirt piekļuvi pētījumu datiem.

programmā

paredzēt papildu pienākumus, kuri jāizpilda, lai varētu

Darba
  programma
  var
  iedrošināt
  izmantot Eiropas atvērtās zinātnes mākoni nolūkā uzglabāt datus un piešķirt piekļuvi pētījumu datiem.

programma

iedrošināt

5.   Saņēmēji, kas plāno izplatīt savus rezultātus, iepriekš par to paziņo pārējiem darbībā iesaistītajiem atbalsta saņēmējiem. Jebkurš no pārējiem saņēmējiem var izteikt iebildumus, ja vien var pierādīt, ka tā likumīgajām interesēm, kas saistītas ar tā rezultātiem vai iepriekš uzkrātajām zināšanām, tiks nodarīts būtisks kaitējums. Šādos gadījumos izplatīšanu nedrīkst veikt, ja vien netiek veikti atbilstīgi pasākumi minēto likumīgo interešu aizsardzībai.

5.   Saņēmēji, kas plāno izplatīt savus rezultātus, iepriekš par to paziņo pārējiem darbībā iesaistītajiem atbalsta saņēmējiem. Jebkurš no pārējiem saņēmējiem var izteikt iebildumus, ja vien var pierādīt, ka tā likumīgajām interesēm, kas saistītas ar tā rezultātiem vai iepriekš uzkrātajām zināšanām, tiks nodarīts būtisks kaitējums. Šādos gadījumos izplatīšanu nedrīkst veikt, ja vien netiek veikti atbilstīgi pasākumi minēto likumīgo interešu aizsardzībai.

6.   Ja vien darba programmā nav paredzēts citādi, priekšlikumos iekļauj plānu par rezultātu izmantošanu un izplatīšanu. Ja paredzētā izmantošana nozīmē produkta vai procesa izstrādi, radīšanu, ražošanu un tirdzniecību, vai pakalpojuma izveidi un sniegšanu, plānā iekļauj šādas izmantošanas stratēģiju. Ja plānā paredzēts, ka izmantošana notiks galvenokārt trešās valstīs, kuras nav asociētās valstis, tiesību subjekti
  paskaidro
  , kā
  šāds izmantojums joprojām
  atbilst Savienības interesēm.

6.   Ja vien darba programmā nav paredzēts citādi, priekšlikumos iekļauj plānu par rezultātu izmantošanu un izplatīšanu. Ja paredzētā izmantošana nozīmē produkta vai procesa izstrādi, radīšanu, ražošanu un tirdzniecību, vai pakalpojuma izveidi un sniegšanu, plānā iekļauj šādas izmantošanas stratēģiju. Ja plānā paredzēts, ka izmantošana notiks galvenokārt trešās valstīs, kuras nav asociētās valstis, tiesību subjekti
  pamato
  , kā
  šāda izmantošana joprojām
  atbilst Savienības interesēm.

Plānu
  saņēmēji
  turpina
  izstrādāt darbības laikā un
  arī pēc tās
  .

Plānu

turpina

arī pēc tās

Saņēmēji
  var turpināt
  izstrādāt
  savu plānu
  darbības laikā
  , tostarp izmantojot sabiedrības iesaistīšanos
  un
  izglītību zinātnes jomā
  .

var turpināt

savu plānu

, tostarp izmantojot sabiedrības iesaistīšanos

izglītību zinātnes jomā

7.   Lai Komisija vai finansēšanas struktūra varētu veikt uzraudzību un izplatīšanu, saņēmēji sniedz visu pieprasīto informāciju par savu rezultātu izmantošanu un izplatīšanu. Šādu informāciju dara publiski pieejamu, ievērojot saņēmēju likumīgās intereses.

7.   Lai Komisija vai finansēšanas struktūra varētu veikt uzraudzību un izplatīšanu, saņēmēji sniedz visu
  nepieciešamo
  pieprasīto informāciju par savu rezultātu izmantošanu un izplatīšanu
  saskaņā ar dotācijas nolīgumu
  . Šādu informāciju dara publiski pieejamu, ievērojot saņēmēju likumīgās intereses.

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants

36. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 36. pants | 36. pants |
| Nodošana un licencēšana | Nodošana un licencēšana |
| 1.   Saņēmēji var nodot īpašumtiesības uz saviem rezultātiem. Saņēmēji nodrošina, ka to saistības attiecas arī uz jauno īpašnieku un ka minētā īpašnieka pienākums ir nodot šīs saistības līdz ar jebkuru turpmāku nodošanu. | 1.   Saņēmēji var nodot īpašumtiesības uz saviem rezultātiem. Saņēmēji nodrošina, ka to saistības attiecas arī uz jauno īpašnieku un ka minētā īpašnieka pienākums ir nodot šīs saistības līdz ar jebkuru turpmāku nodošanu. |
| 2.   Ja vien attiecībā uz konkrēti norādītām trešām personām nav citas rakstiskas vienošanās vai ja vien tas nav neiespējams saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, saņēmēji, kuri plāno nodot īpašumtiesības uz rezultātiem, iepriekš par to paziņo jebkuram citam saņēmējam, kuram joprojām ir tiesības piekļūt rezultātiem. Šajā paziņojumā jāietver pietiekama informācija par jauno īpašnieku, lai saņēmējs varētu novērtēt ietekmi uz savām piekļuves tiesībām. | 2.   Ja vien attiecībā uz konkrēti norādītām trešām personām
  un to subjektiem
  nav citas rakstiskas vienošanās vai ja vien tas nav neiespējams saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, saņēmēji, kuri plāno nodot īpašumtiesības uz rezultātiem, iepriekš par to paziņo jebkuram citam saņēmējam, kuram joprojām ir tiesības piekļūt rezultātiem. Šajā paziņojumā jāietver pietiekama informācija par jauno īpašnieku, lai saņēmējs varētu novērtēt ietekmi uz savām piekļuves tiesībām. |
| Ja vien attiecībā uz konkrēti norādītām trešām personām nav citas rakstiskas vienošanās, saņēmējs var izteikt iebildumus pret nodošanu, ja tas var pierādīt, ka šī nodošana nelabvēlīgi ietekmēs tā piekļuves tiesības. Šajā gadījumā nodošanu nedrīkst veikt, kamēr nav panākta vienošanās starp attiecīgajiem saņēmējiem. | Ja vien attiecībā uz konkrēti norādītām trešām personām
  un to subjektiem
  nav citas rakstiskas vienošanās, saņēmējs var izteikt iebildumus pret nodošanu, ja tas var pierādīt, ka šī nodošana nelabvēlīgi ietekmēs tā piekļuves tiesības. Šajā gadījumā nodošanu nedrīkst veikt, kamēr nav panākta vienošanās starp attiecīgajiem saņēmējiem.
  Dotācijas nolīgumā nosaka attiecīgos termiņus. |
| 3.   Saņēmēji var piešķirt licences par saviem rezultātiem vai citādi piešķirt tiesības tos izmantot, ja tas neietekmē viņu pienākumu izpildi. | 3.   Saņēmēji var piešķirt licences par saviem rezultātiem vai citādi piešķirt tiesības tos izmantot, ja tas neietekmē viņu pienākumu izpildi. |
| 4.   Pamatotos gadījumos dotācijas nolīgumā paredz tiesības iebilst pret rezultātu nodošanu vai ekskluzīvas licences piešķiršanu attiecībā uz rezultātiem, ja: | 4.   Pamatotos gadījumos dotācijas nolīgumā paredz
  Komisijai
  tiesības iebilst pret rezultātu nodošanu vai ekskluzīvas licences piešķiršanu attiecībā uz rezultātiem, ja: |
| (a) | saņēmējiem, kuri rada rezultātus, ir piešķirts Savienības finansējums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

36. pants

36. pants

Nodošana un licencēšana

Nodošana un licencēšana

1.   Saņēmēji var nodot īpašumtiesības uz saviem rezultātiem. Saņēmēji nodrošina, ka to saistības attiecas arī uz jauno īpašnieku un ka minētā īpašnieka pienākums ir nodot šīs saistības līdz ar jebkuru turpmāku nodošanu.

1.   Saņēmēji var nodot īpašumtiesības uz saviem rezultātiem. Saņēmēji nodrošina, ka to saistības attiecas arī uz jauno īpašnieku un ka minētā īpašnieka pienākums ir nodot šīs saistības līdz ar jebkuru turpmāku nodošanu.

2.   Ja vien attiecībā uz konkrēti norādītām trešām personām nav citas rakstiskas vienošanās vai ja vien tas nav neiespējams saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, saņēmēji, kuri plāno nodot īpašumtiesības uz rezultātiem, iepriekš par to paziņo jebkuram citam saņēmējam, kuram joprojām ir tiesības piekļūt rezultātiem. Šajā paziņojumā jāietver pietiekama informācija par jauno īpašnieku, lai saņēmējs varētu novērtēt ietekmi uz savām piekļuves tiesībām.

2.   Ja vien attiecībā uz konkrēti norādītām trešām personām
  un to subjektiem
  nav citas rakstiskas vienošanās vai ja vien tas nav neiespējams saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, saņēmēji, kuri plāno nodot īpašumtiesības uz rezultātiem, iepriekš par to paziņo jebkuram citam saņēmējam, kuram joprojām ir tiesības piekļūt rezultātiem. Šajā paziņojumā jāietver pietiekama informācija par jauno īpašnieku, lai saņēmējs varētu novērtēt ietekmi uz savām piekļuves tiesībām.

Ja vien attiecībā uz konkrēti norādītām trešām personām nav citas rakstiskas vienošanās, saņēmējs var izteikt iebildumus pret nodošanu, ja tas var pierādīt, ka šī nodošana nelabvēlīgi ietekmēs tā piekļuves tiesības. Šajā gadījumā nodošanu nedrīkst veikt, kamēr nav panākta vienošanās starp attiecīgajiem saņēmējiem.

Ja vien attiecībā uz konkrēti norādītām trešām personām
  un to subjektiem
  nav citas rakstiskas vienošanās, saņēmējs var izteikt iebildumus pret nodošanu, ja tas var pierādīt, ka šī nodošana nelabvēlīgi ietekmēs tā piekļuves tiesības. Šajā gadījumā nodošanu nedrīkst veikt, kamēr nav panākta vienošanās starp attiecīgajiem saņēmējiem.
  Dotācijas nolīgumā nosaka attiecīgos termiņus.

un to subjektiem

Dotācijas nolīgumā nosaka attiecīgos termiņus.

3.   Saņēmēji var piešķirt licences par saviem rezultātiem vai citādi piešķirt tiesības tos izmantot, ja tas neietekmē viņu pienākumu izpildi.

3.   Saņēmēji var piešķirt licences par saviem rezultātiem vai citādi piešķirt tiesības tos izmantot, ja tas neietekmē viņu pienākumu izpildi.

4.   Pamatotos gadījumos dotācijas nolīgumā paredz tiesības iebilst pret rezultātu nodošanu vai ekskluzīvas licences piešķiršanu attiecībā uz rezultātiem, ja:

4.   Pamatotos gadījumos dotācijas nolīgumā paredz
  Komisijai
  tiesības iebilst pret rezultātu nodošanu vai ekskluzīvas licences piešķiršanu attiecībā uz rezultātiem, ja:

(a)

saņēmējiem, kuri rada rezultātus, ir piešķirts Savienības finansējums;

| (a) | saņēmējiem, kuri rada rezultātus, ir piešķirts Savienības finansējums; |
| --- | --- |

(a)

saņēmējiem, kuri rada rezultātus, ir piešķirts Savienības finansējums;

| (b) | īpašumtiesības nodotas vai licence piešķirta tiesību subjektam, kas iedibināts valstī, kas nav asociētā trešā valsts; un |
| --- | --- |

(b)

īpašumtiesības nodotas vai licence piešķirta tiesību subjektam, kas iedibināts valstī, kas nav asociētā trešā valsts; un

| (b) | īpašumtiesības nodotas vai licence piešķirta tiesību subjektam, kas iedibināts valstī, kas nav asociētā trešā valsts; un |
| --- | --- |

(b)

īpašumtiesības nodotas vai licence piešķirta tiesību subjektam, kas iedibināts valstī, kas nav asociētā trešā valsts; un

| (c) | īpašumtiesību nodošana vai licences piešķiršana nav notikusi atbilstīgi Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(c)

īpašumtiesību nodošana vai licences piešķiršana nav notikusi atbilstīgi Savienības interesēm.

| (c) | īpašumtiesību nodošana vai licences piešķiršana nav notikusi atbilstīgi Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(c)

īpašumtiesību nodošana vai licences piešķiršana nav notikusi atbilstīgi Savienības interesēm.

Veicina tehnoloģiju nodošanas nolīgumu slēgšanu.

Veicina tehnoloģiju nodošanas nolīgumu slēgšanu.

Ja piemērojamas tiesības iebilst, saņēmējs par to iepriekš paziņo. Ja ir ieviesti pasākumi Savienības interešu aizsardzībai, no tiesībām iebilst var rakstiski atteikties attiecībā uz nodošanu vai licenču piešķiršanu konkrēti noteiktiem tiesību subjektiem.

Ja piemērojamas tiesības iebilst, saņēmējs par to iepriekš paziņo. Ja ir ieviesti pasākumi Savienības interešu aizsardzībai, no tiesībām iebilst var rakstiski atteikties attiecībā uz nodošanu vai licenču piešķiršanu konkrēti noteiktiem tiesību subjektiem.

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants

37. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 37. pants | 37. pants |
| Piekļuves tiesības | Piekļuves tiesības |
| 1.   Piemēro šādus piekļuves tiesību principus: | 1.   Piemēro šādus piekļuves tiesību principus: |
| (a) | pieprasījumu par piekļuves tiesību izmantošanu vai atteikšanos no šādām tiesībām iesniedz rakstiski; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

37. pants

37. pants

Piekļuves tiesības

Piekļuves tiesības

1.   Piemēro šādus piekļuves tiesību principus:

1.   Piemēro šādus piekļuves tiesību principus:

(a)

pieprasījumu par piekļuves tiesību izmantošanu vai atteikšanos no šādām tiesībām iesniedz rakstiski;

| (a) | pieprasījumu par piekļuves tiesību izmantošanu vai atteikšanos no šādām tiesībām iesniedz rakstiski; |
| --- | --- |

(a)

pieprasījumu par piekļuves tiesību izmantošanu vai atteikšanos no šādām tiesībām iesniedz rakstiski;

| (b) | ja vien ar tiesību piešķīrēju nav citas vienošanās, piekļuves tiesības neietver tiesības uz apakšlicenci; |
| --- | --- |

(b)

ja vien ar tiesību piešķīrēju nav citas vienošanās, piekļuves tiesības neietver tiesības uz apakšlicenci;

| (b) | ja vien ar tiesību piešķīrēju nav citas vienošanās, piekļuves tiesības neietver tiesības uz apakšlicenci; |
| --- | --- |

(b)

ja vien ar tiesību piešķīrēju nav citas vienošanās, piekļuves tiesības neietver tiesības uz apakšlicenci;

| (c) | pirms pievienošanās dotācijas nolīgumam saņēmēji informē viens otru par jebkādiem ierobežojumiem, kas saistīti ar piekļuves piešķiršanu iepriekš uzkrātām zināšanām; |
| --- | --- |

(c)

pirms pievienošanās dotācijas nolīgumam saņēmēji informē viens otru par jebkādiem ierobežojumiem, kas saistīti ar piekļuves piešķiršanu iepriekš uzkrātām zināšanām;

| (c) | pirms pievienošanās dotācijas nolīgumam saņēmēji informē viens otru par jebkādiem ierobežojumiem, kas saistīti ar piekļuves piešķiršanu iepriekš uzkrātām zināšanām; |
| --- | --- |

(c)

pirms pievienošanās dotācijas nolīgumam saņēmēji informē viens otru par jebkādiem ierobežojumiem, kas saistīti ar piekļuves piešķiršanu iepriekš uzkrātām zināšanām;

| (d) | ja saņēmējs vairs nav iesaistīts darbībā, tas neietekmē saņēmēja pienākumus piešķirt piekļuvi; |
| --- | --- |

(d)

ja saņēmējs vairs nav iesaistīts darbībā, tas neietekmē saņēmēja pienākumus piešķirt piekļuvi;

| (d) | ja saņēmējs vairs nav iesaistīts darbībā, tas neietekmē saņēmēja pienākumus piešķirt piekļuvi; |
| --- | --- |

(d)

ja saņēmējs vairs nav iesaistīts darbībā, tas neietekmē saņēmēja pienākumus piešķirt piekļuvi;

| (e) | ja saņēmējs nepilda savus pienākumus, saņēmēji var vienoties, ka tam vairs nav piekļuves tiesību. |
| --- | --- |

(e)

ja saņēmējs nepilda savus pienākumus, saņēmēji var vienoties, ka tam vairs nav piekļuves tiesību.

| (e) | ja saņēmējs nepilda savus pienākumus, saņēmēji var vienoties, ka tam vairs nav piekļuves tiesību. |
| --- | --- |

(e)

ja saņēmējs nepilda savus pienākumus, saņēmēji var vienoties, ka tam vairs nav piekļuves tiesību.

2.   Saņēmēji piešķir piekļuves tiesības šādi:

2.   Saņēmēji piešķir piekļuves tiesības šādi:

| (a) | attiecībā uz saviem rezultātiem, nepieprasot autoratlīdzību, jebkuram citam darbībā iesaistītam saņēmējam, kuram tie vajadzīgi savu uzdevumu izpildei; |
| --- | --- |

(a)

attiecībā uz saviem rezultātiem, nepieprasot autoratlīdzību, jebkuram citam darbībā iesaistītam saņēmējam, kuram tie vajadzīgi savu uzdevumu izpildei;

| (a) | attiecībā uz saviem rezultātiem, nepieprasot autoratlīdzību, jebkuram citam darbībā iesaistītam saņēmējam, kuram tie vajadzīgi savu uzdevumu izpildei; |
| --- | --- |

(a)

attiecībā uz saviem rezultātiem, nepieprasot autoratlīdzību, jebkuram citam darbībā iesaistītam saņēmējam, kuram tie vajadzīgi savu uzdevumu izpildei;

| (b) | ievērojot visus 1. punkta c) apakšpunktā minētos ierobežojumus, attiecībā uz savām iepriekš uzkrātām zināšanām jebkuram citam darbībā iesaistītam saņēmējam, kuram tie vajadzīgi savu uzdevumu izpildei; šādu piekļuvi piešķir, nepieprasot autoratlīdzību, ja vien saņēmēji, pirms tie pievienojas dotācijas nolīgumam, nav vienojušies citādi; |
| --- | --- |

(b)

ievērojot visus 1. punkta c) apakšpunktā minētos ierobežojumus, attiecībā uz savām iepriekš uzkrātām zināšanām jebkuram citam darbībā iesaistītam saņēmējam, kuram tie vajadzīgi savu uzdevumu izpildei; šādu piekļuvi piešķir, nepieprasot autoratlīdzību, ja vien saņēmēji, pirms tie pievienojas dotācijas nolīgumam, nav vienojušies citādi;

| (b) | ievērojot visus 1. punkta c) apakšpunktā minētos ierobežojumus, attiecībā uz savām iepriekš uzkrātām zināšanām jebkuram citam darbībā iesaistītam saņēmējam, kuram tie vajadzīgi savu uzdevumu izpildei; šādu piekļuvi piešķir, nepieprasot autoratlīdzību, ja vien saņēmēji, pirms tie pievienojas dotācijas nolīgumam, nav vienojušies citādi; |
| --- | --- |

(b)

ievērojot visus 1. punkta c) apakšpunktā minētos ierobežojumus, attiecībā uz savām iepriekš uzkrātām zināšanām jebkuram citam darbībā iesaistītam saņēmējam, kuram tie vajadzīgi savu uzdevumu izpildei; šādu piekļuvi piešķir, nepieprasot autoratlīdzību, ja vien saņēmēji, pirms tie pievienojas dotācijas nolīgumam, nav vienojušies citādi;

| (c) | attiecībā uz saviem rezultātiem, un, ievērojot visus 1. punkta c) apakšpunktā minētos ierobežojumus, arī savām iepriekš uzkrātām zināšanām, jebkuram citam darbībā iesaistītam saņēmējam, kuram tie vajadzīgi savu uzdevumu izpildei; šo piekļuvi piešķir ar taisnīgiem un pamatotiem nosacījumiem, par kuriem jāvienojas. |
| --- | --- |

(c)

attiecībā uz saviem rezultātiem, un, ievērojot visus 1. punkta c) apakšpunktā minētos ierobežojumus, arī savām iepriekš uzkrātām zināšanām, jebkuram citam darbībā iesaistītam saņēmējam, kuram tie vajadzīgi savu uzdevumu izpildei; šo piekļuvi piešķir ar taisnīgiem un pamatotiem nosacījumiem, par kuriem jāvienojas.

| (c) | attiecībā uz saviem rezultātiem, un, ievērojot visus 1. punkta c) apakšpunktā minētos ierobežojumus, arī savām iepriekš uzkrātām zināšanām, jebkuram citam darbībā iesaistītam saņēmējam, kuram tie vajadzīgi savu uzdevumu izpildei; šo piekļuvi piešķir ar taisnīgiem un pamatotiem nosacījumiem, par kuriem jāvienojas. |
| --- | --- |

(c)

attiecībā uz saviem rezultātiem, un, ievērojot visus 1. punkta c) apakšpunktā minētos ierobežojumus, arī savām iepriekš uzkrātām zināšanām, jebkuram citam darbībā iesaistītam saņēmējam, kuram tie vajadzīgi savu uzdevumu izpildei; šo piekļuvi piešķir ar taisnīgiem un pamatotiem nosacījumiem, par kuriem jāvienojas.

| (3) | Ja vien saņēmēji nav vienojušies citādi, piekļuvi saviem rezultātiem, un, ievērojot visus 1. punkta c) apakšpunktā minētos ierobežojumus, arī savām iepriekš uzkrātām zināšanām, tie piešķir tiesību subjektam, |
| --- | --- |

(3)

Ja vien saņēmēji nav vienojušies citādi, piekļuvi saviem rezultātiem, un, ievērojot visus 1. punkta c) apakšpunktā minētos ierobežojumus, arī savām iepriekš uzkrātām zināšanām, tie piešķir tiesību subjektam,

3.   Ja vien saņēmēji nav vienojušies citādi, piekļuvi saviem rezultātiem, un, ievērojot visus 1. punkta c) apakšpunktā minētos ierobežojumus, arī savām iepriekš uzkrātām zināšanām, tie piešķir tiesību subjektam,

| (a) | kas ir iedibināts dalībvalstī vai asociētajā valstī; |
| --- | --- |

(a)

kas ir iedibināts dalībvalstī vai asociētajā valstī;

| (a) | kas ir iedibināts dalībvalstī vai asociētajā valstī; |
| --- | --- |

(a)

kas ir iedibināts dalībvalstī vai asociētajā valstī;

| (b) | kas atrodas cita saņēmēja tiešā vai netiešā kontrolē vai tādā pašā tiešā vai netiešā kontrolē, kādā ir minētais saņēmējs, vai arī tieši vai netieši kontrolē minēto saņēmēju, un |
| --- | --- |

(b)

kas atrodas cita saņēmēja tiešā vai netiešā kontrolē vai tādā pašā tiešā vai netiešā kontrolē, kādā ir minētais saņēmējs, vai arī tieši vai netieši kontrolē minēto saņēmēju, un

| (b) | kas atrodas cita saņēmēja tiešā vai netiešā kontrolē vai tādā pašā tiešā vai netiešā kontrolē, kādā ir minētais saņēmējs, vai arī tieši vai netieši kontrolē minēto saņēmēju, un |
| --- | --- |

(b)

kas atrodas cita saņēmēja tiešā vai netiešā kontrolē vai tādā pašā tiešā vai netiešā kontrolē, kādā ir minētais saņēmējs, vai arī tieši vai netieši kontrolē minēto saņēmēju, un

| (c) | kam ir vajadzīga piekļuve minētā saņēmēja rezultātu izmantošanai. |
| --- | --- |

(c)

kam ir vajadzīga piekļuve minētā saņēmēja rezultātu izmantošanai.

| (c) | kam ir vajadzīga piekļuve minētā saņēmēja rezultātu izmantošanai. |
| --- | --- |

(c)

kam ir vajadzīga piekļuve minētā saņēmēja rezultātu izmantošanai.

Piekļuvi piešķir ar taisnīgiem un pamatotiem nosacījumiem, par kuriem jāvienojas.

Piekļuvi piešķir ar taisnīgiem un pamatotiem nosacījumiem, par kuriem jāvienojas.

4.   Pieprasījumu par piekļuves piešķiršanu izmantošanas nolūkā var iesniegt ne vēlāk kā viena gada laikā pēc darbības beigām, ja vien saņēmēji nevienojas par citu termiņu.

4.   Pieprasījumu par piekļuves piešķiršanu izmantošanas nolūkā var iesniegt ne vēlāk kā viena gada laikā pēc darbības beigām, ja vien saņēmēji nevienojas par citu termiņu.

5.   Saņēmēji, kas saņēmuši Savienības finansējumu, piekļuvi saviem rezultātiem, nepieprasot autoratlīdzību, piešķir Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām Savienības rīcībpolitikas vai programmu izstrādei, īstenošanai vai uzraudzībai. Piekļuvi izmanto tikai nekomerciālos un ar konkurenci nesaistītos nolūkos.

5.   Saņēmēji, kas saņēmuši Savienības finansējumu, piekļuvi saviem rezultātiem, nepieprasot autoratlīdzību, piešķir Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām Savienības rīcībpolitikas vai programmu izstrādei, īstenošanai vai uzraudzībai. Piekļuvi izmanto tikai nekomerciālos un ar konkurenci nesaistītos nolūkos
  , ņemot vērā saņēmēju leģitīmās intereses
  .

Tādas piekļuves tiesības neaptver dalībnieku iepriekš uzkrātās zināšanas.

Tādas piekļuves tiesības neaptver dalībnieku iepriekš uzkrātās zināšanas.

Darbībās, kas ietilpst kopā
  “Iekļaujoša un droša
  sabiedrība”, intervences jomā “Aizsardzība un drošība”, saņēmēji, kas saņēmuši Savienības finansējumu, piekļuvi saviem rezultātiem, nepieprasot autoratlīdzību, arī piešķir dalībvalstu valsts iestādēm to rīcībpolitikas vai programmu izstrādei, īstenošanai vai uzraudzībai šajā jomā. Piekļuvi izmanto tikai nekomerciālos un ar konkurenci nesaistītos nolūkos un piešķir, pamatojoties uz divpusēju nolīgumu, kurā paredzēti īpaši nosacījumi ar mērķi nodrošināt, ka minētās tiesības izmantos vienīgi paredzētajā nolūkā un ka būs ieviesti atbilstīgi konfidencialitātes pienākumi. Dalībvalsts, kas izsaka pieprasījumu, Savienības iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras, kas izsaka pieprasījumu, paziņo visām dalībvalstīm par tādiem pieprasījumiem.

“Iekļaujoša un droša

Darbībās, kas ietilpst kopā
  “Droša
  sabiedrība”, intervences jomā “Aizsardzība un drošība”, saņēmēji, kas saņēmuši Savienības finansējumu, piekļuvi saviem rezultātiem, nepieprasot autoratlīdzību, arī piešķir dalībvalstu valsts iestādēm to rīcībpolitikas vai programmu izstrādei, īstenošanai vai uzraudzībai šajā jomā. Piekļuvi izmanto tikai nekomerciālos un ar konkurenci nesaistītos nolūkos un piešķir, pamatojoties uz divpusēju nolīgumu, kurā paredzēti īpaši nosacījumi ar mērķi nodrošināt, ka minētās tiesības izmantos vienīgi paredzētajā nolūkā un ka būs ieviesti atbilstīgi konfidencialitātes pienākumi. Dalībvalsts, kas izsaka pieprasījumu, Savienības iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras, kas izsaka pieprasījumu, paziņo visām dalībvalstīm par tādiem pieprasījumiem.

“Droša

6.   
  Darba
  programmā var paredzēt papildu piekļuves tiesības.

6.   
  Vajadzības gadījumā darba
  programmā var paredzēt papildu piekļuves tiesības.

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

38. pants

38. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 38. pants | 38. pants |
| Īpaši noteikumi par izmantošanu un izplatīšanu | Īpaši noteikumi par izmantošanu un izplatīšanu |
| Īpašus noteikumus par
  īpašumtiesībām,
  izmantošanu un izplatīšanu, nodošanu un licencēšanu, kā arī piekļuves tiesībām var paredzēt attiecībā uz ERC darbībām, mācību un mobilitātes darbībām, pirmskomercializācijas iepirkuma darbībām, inovatīvu risinājumu publiskā iepirkuma darbībām, programmas līdzfinansēšanas darbībām un koordinācijas un atbalsta darbībām. | Īpašus noteikumus par izmantošanu un izplatīšanu, nodošanu un licencēšanu, kā arī piekļuves tiesībām var paredzēt attiecībā uz ERC
  darbībām, EIT
  darbībām, mācību un mobilitātes darbībām, pirmskomercializācijas iepirkuma darbībām, inovatīvu risinājumu publiskā iepirkuma darbībām, programmas līdzfinansēšanas darbībām un koordinācijas un atbalsta darbībām. |
| Šie īpašie noteikumi nemaina attiecībā uz atvērto piekļuvi paredzētos pienākumus. | Šie īpašie noteikumi nemaina attiecībā uz atvērto piekļuvi paredzētos pienākumus
  un principus, kas minēti 10. pantā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

38. pants

38. pants

Īpaši noteikumi par izmantošanu un izplatīšanu

Īpaši noteikumi par izmantošanu un izplatīšanu

Īpašus noteikumus par
  īpašumtiesībām,
  izmantošanu un izplatīšanu, nodošanu un licencēšanu, kā arī piekļuves tiesībām var paredzēt attiecībā uz ERC darbībām, mācību un mobilitātes darbībām, pirmskomercializācijas iepirkuma darbībām, inovatīvu risinājumu publiskā iepirkuma darbībām, programmas līdzfinansēšanas darbībām un koordinācijas un atbalsta darbībām.

īpašumtiesībām,

Īpašus noteikumus par izmantošanu un izplatīšanu, nodošanu un licencēšanu, kā arī piekļuves tiesībām var paredzēt attiecībā uz ERC
  darbībām, EIT
  darbībām, mācību un mobilitātes darbībām, pirmskomercializācijas iepirkuma darbībām, inovatīvu risinājumu publiskā iepirkuma darbībām, programmas līdzfinansēšanas darbībām un koordinācijas un atbalsta darbībām.

darbībām, EIT

Šie īpašie noteikumi nemaina attiecībā uz atvērto piekļuvi paredzētos pienākumus.

Šie īpašie noteikumi nemaina attiecībā uz atvērto piekļuvi paredzētos pienākumus
  un principus, kas minēti 10. pantā
  .

un principus, kas minēti 10. pantā

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

39. pants

39. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 39. pants | 39. pants |
| Godalgas | Godalgas |
| 1.   Ja vien šajā nodaļā nav noteikts citādi, Programmas godalgas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas IX sadaļu. | 1.   Ja vien šajā nodaļā nav noteikts citādi, Programmas godalgas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas IX sadaļu. |
| 2.   Ja vien darba programmā vai konkursa nolikumā nav paredzēts citādi, konkursā var piedalīties ikviens tiesību subjekts neatkarīgi no tā iedibināšanas vietas. | 2.   Ja vien darba programmā vai konkursa nolikumā nav paredzēts citādi, konkursā var piedalīties ikviens tiesību subjekts neatkarīgi no tā iedibināšanas vietas. |
| 3.   
  Komisija
  vai finansēšanas struktūra godalgas var organizēt kopā ar: | 3.   
  Vajadzības gadījumā Komisija
  vai finansēšanas struktūra godalgas var organizēt kopā ar: |
| (a) | citām Savienības struktūrām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

39. pants

39. pants

Godalgas

Godalgas

1.   Ja vien šajā nodaļā nav noteikts citādi, Programmas godalgas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas IX sadaļu.

1.   Ja vien šajā nodaļā nav noteikts citādi, Programmas godalgas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas IX sadaļu.

2.   Ja vien darba programmā vai konkursa nolikumā nav paredzēts citādi, konkursā var piedalīties ikviens tiesību subjekts neatkarīgi no tā iedibināšanas vietas.

2.   Ja vien darba programmā vai konkursa nolikumā nav paredzēts citādi, konkursā var piedalīties ikviens tiesību subjekts neatkarīgi no tā iedibināšanas vietas.

3.   
  Komisija
  vai finansēšanas struktūra godalgas var organizēt kopā ar:

3.   
  Vajadzības gadījumā Komisija
  vai finansēšanas struktūra godalgas var organizēt kopā ar:

(a)

citām Savienības struktūrām;

| (a) | citām Savienības struktūrām; |
| --- | --- |

(a)

citām Savienības struktūrām;

| (b) | trešām valstīm, arī to zinātniskām un tehnoloģiju organizācijām vai aģentūrām; |
| --- | --- |

(b)

trešām valstīm, arī to zinātniskām un tehnoloģiju organizācijām vai aģentūrām;

| (b) | trešām valstīm, arī to zinātniskām un tehnoloģiju organizācijām vai aģentūrām; |
| --- | --- |

(b)

trešām valstīm, arī to zinātniskām un tehnoloģiju organizācijām vai aģentūrām;

| (c) | starptautiskām organizācijām; vai |
| --- | --- |

(c)

starptautiskām organizācijām; vai

| (c) | starptautiskām organizācijām; vai |
| --- | --- |

(c)

starptautiskām organizācijām; vai

| (d) | bezpeļņas tiesību subjektiem. |
| --- | --- |

(d)

bezpeļņas tiesību subjektiem.

| (d) | bezpeļņas tiesību subjektiem. |
| --- | --- |

(d)

bezpeļņas tiesību subjektiem.

4.   Darba programmā vai konkursa nolikumā
  var noteikt
  pienākumus attiecībā uz komunikāciju, izmantošanu un izplatīšanu.

4.   Darba programmā vai konkursa nolikumā
  nosaka
  pienākumus attiecībā uz komunikāciju,
  īpašumtiesībām, piekļuves tiesībām, kā arī
  izmantošanu un izplatīšanu
  , tostarp nosakot licencēšanas noteikumus
  .

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants

42. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 42. pants | 42. pants |
| “Apvārsnis Eiropa” un EIC apvienotais finansējums | “Apvārsnis Eiropa” un EIC apvienotais finansējums |
| 1.   “Apvārsnis Eiropa” vai EIC apvienotā finansējuma dotāciju un atmaksājamā avansa komponentus reglamentē 30.–33. pants. | 1.   “Apvārsnis Eiropa” vai EIC apvienotā finansējuma dotāciju un atmaksājamā avansa komponentus reglamentē 30.–33. pants. |
| 2.   EIC apvienoto finansējumu īsteno saskaņā ar 43. pantu. Atbalstu kā EIC apvienoto finansējumu var piešķirt tik ilgi, kamēr vien darbību var finansēt kā finansējuma apvienošanas darbību vai kā finansēšanas un investīciju operāciju, kuru pilnībā nosedz InvestEU saistībā sniegtā ES garantija. Atkāpjoties no Finanšu regulas 209. panta, noteikumus, kas izklāstīti 2. punktā, jo īpaši a) un d) apakšpunktā, nepiemēro laikā, kad tiek piešķirts EIC apvienotais finansējums. | 2.   EIC apvienoto finansējumu īsteno saskaņā ar 43. pantu. Atbalstu
  riskantajiem projektiem
  saskaņā ar EIC apvienoto finansējumu var piešķirt tik ilgi, kamēr vien darbību var finansēt kā finansējuma apvienošanas darbību vai kā finansēšanas un investīciju operāciju, kuru pilnībā nosedz InvestEU saistībā sniegtā ES garantija. Atkāpjoties no Finanšu regulas 209. panta, noteikumus, kas izklāstīti 2. punktā, jo īpaši a) un d) apakšpunktā, nepiemēro laikā, kad tiek piešķirts EIC apvienotais finansējums. |
| 3.   “Apvārsnis Eiropa” apvienoto finansējumu var piešķirt programmas līdzfinansēšanai, ja dalībvalstu un asociēto valstu kopīgajā programmā ir paredzēts izmantot finanšu instrumentus atsevišķi atlasītu darbību atbalstam. Šādu darbību izvērtēšanu un atlasi veic saskaņā ar 19., 20.,
  23
  .,
  24
  .,
  25
  . un
  26
  . pantu. “Apvārsnis Eiropa” apvienotā finansējuma īstenošanas kārtība atbilst 29. panta noteikumiem pēc analoģijas ar 43. panta 9. punktu un papildu noteikumiem, kas izklāstīti darba programmā. | 3.   “Apvārsnis Eiropa” apvienoto finansējumu var piešķirt programmas līdzfinansēšanai, ja dalībvalstu un asociēto valstu kopīgajā programmā ir paredzēts izmantot finanšu instrumentus atsevišķi atlasītu darbību atbalstam. Šādu darbību izvērtēšanu un atlasi veic saskaņā ar
  11.,
  19., 20.,
  24., 25
  .,
  26
  .,
  42
  .
  a
  un
  43
  . pantu. “Apvārsnis Eiropa” apvienotā finansējuma īstenošanas kārtība atbilst 29. panta noteikumiem pēc analoģijas ar 43. panta 9. punktu un
  pamatotiem
  papildu noteikumiem, kas izklāstīti darba programmā. |
| 4.   Atmaksājumus, tostarp atmaksājamo avansu un ieņēmumus no “Apvārsnis Eiropa” un EIC apvienotā finansējuma, uzskata par iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 3. punkta f) apakšpunktu un 21. panta 4. punktu. | 4.   Atmaksājumus, tostarp atmaksājamo avansu un ieņēmumus no “Apvārsnis Eiropa” un EIC apvienotā finansējuma, uzskata par iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 3. punkta f) apakšpunktu un 21. panta 4. punktu. |
| 5.   
  “Apvārsnis Eiropa”
  un
  EIC
  apvienoto finansējumu piešķir tā, lai
  netiktu kropļota konkurence
  . | 5.   
  Programmas “Apvārsnis Eiropa”
  un
  EIC
  apvienoto finansējumu piešķir tā, lai
  tiktu veicināta Savienības konkurētspēja, vienlaikus nepieļaujot konkurences traucējumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

42. pants

42. pants

“Apvārsnis Eiropa” un EIC apvienotais finansējums

“Apvārsnis Eiropa” un EIC apvienotais finansējums

1.   “Apvārsnis Eiropa” vai EIC apvienotā finansējuma dotāciju un atmaksājamā avansa komponentus reglamentē 30.–33. pants.

1.   “Apvārsnis Eiropa” vai EIC apvienotā finansējuma dotāciju un atmaksājamā avansa komponentus reglamentē 30.–33. pants.

2.   EIC apvienoto finansējumu īsteno saskaņā ar 43. pantu. Atbalstu kā EIC apvienoto finansējumu var piešķirt tik ilgi, kamēr vien darbību var finansēt kā finansējuma apvienošanas darbību vai kā finansēšanas un investīciju operāciju, kuru pilnībā nosedz InvestEU saistībā sniegtā ES garantija. Atkāpjoties no Finanšu regulas 209. panta, noteikumus, kas izklāstīti 2. punktā, jo īpaši a) un d) apakšpunktā, nepiemēro laikā, kad tiek piešķirts EIC apvienotais finansējums.

2.   EIC apvienoto finansējumu īsteno saskaņā ar 43. pantu. Atbalstu
  riskantajiem projektiem
  saskaņā ar EIC apvienoto finansējumu var piešķirt tik ilgi, kamēr vien darbību var finansēt kā finansējuma apvienošanas darbību vai kā finansēšanas un investīciju operāciju, kuru pilnībā nosedz InvestEU saistībā sniegtā ES garantija. Atkāpjoties no Finanšu regulas 209. panta, noteikumus, kas izklāstīti 2. punktā, jo īpaši a) un d) apakšpunktā, nepiemēro laikā, kad tiek piešķirts EIC apvienotais finansējums.

3.   “Apvārsnis Eiropa” apvienoto finansējumu var piešķirt programmas līdzfinansēšanai, ja dalībvalstu un asociēto valstu kopīgajā programmā ir paredzēts izmantot finanšu instrumentus atsevišķi atlasītu darbību atbalstam. Šādu darbību izvērtēšanu un atlasi veic saskaņā ar 19., 20.,
  23
  .,
  24
  .,
  25
  . un
  26
  . pantu. “Apvārsnis Eiropa” apvienotā finansējuma īstenošanas kārtība atbilst 29. panta noteikumiem pēc analoģijas ar 43. panta 9. punktu un papildu noteikumiem, kas izklāstīti darba programmā.

3.   “Apvārsnis Eiropa” apvienoto finansējumu var piešķirt programmas līdzfinansēšanai, ja dalībvalstu un asociēto valstu kopīgajā programmā ir paredzēts izmantot finanšu instrumentus atsevišķi atlasītu darbību atbalstam. Šādu darbību izvērtēšanu un atlasi veic saskaņā ar
  11.,
  19., 20.,
  24., 25
  .,
  26
  .,
  42
  .
  a
  un
  43
  . pantu. “Apvārsnis Eiropa” apvienotā finansējuma īstenošanas kārtība atbilst 29. panta noteikumiem pēc analoģijas ar 43. panta 9. punktu un
  pamatotiem
  papildu noteikumiem, kas izklāstīti darba programmā.

4.   Atmaksājumus, tostarp atmaksājamo avansu un ieņēmumus no “Apvārsnis Eiropa” un EIC apvienotā finansējuma, uzskata par iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 3. punkta f) apakšpunktu un 21. panta 4. punktu.

4.   Atmaksājumus, tostarp atmaksājamo avansu un ieņēmumus no “Apvārsnis Eiropa” un EIC apvienotā finansējuma, uzskata par iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 3. punkta f) apakšpunktu un 21. panta 4. punktu.

5.   
  “Apvārsnis Eiropa”
  un
  EIC
  apvienoto finansējumu piešķir tā, lai
  netiktu kropļota konkurence
  .

5.   
  Programmas “Apvārsnis Eiropa”
  un
  EIC
  apvienoto finansējumu piešķir tā, lai
  tiktu veicināta Savienības konkurētspēja, vienlaikus nepieļaujot konkurences traucējumus
  .

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42.a pants (jauns)

42.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 42.a pants |
| | Pathfinder |
| | 1.
     
  Pathfinder nodrošina dotācijas progresīviem augsta riska projektiem, kuru mērķis ir panākt Eiropas Savienības stratēģisko autonomiju iespējami radikālu inovatīvu nākotnes tehnoloģiju jomā un jaunas tirgus iespējas. Sākumā Pathfinder nodrošina atbalstu agrīnos zinātniskās un tehnoloģiskās izpētes un izstrādes posmos, tostarp koncepcijas pierādīšanai un prototipiem tehnoloģijas validācijai. |
| | Pathfinder galvenokārt īsteno, rīkojot atklātu uzaicinājumu iesniegt augšupējus priekšlikumus, paredzot noteiktus piedāvājumu iesniegšanas termiņus gadā, kā arī tas risinās konkurētspējas veicināšanas uzdevumus — izstrādāt stratēģiskos pamatmērķus

   (1a)

  , kas prasa “dziļas tehnoloģijas” un radikālu domāšanu. Atlasītu projektu pārgrupēšana tematiskos vai mērķnoteiktos portfeļos ļaus noteikt darba kritisko masu, tehnoloģiju stratēģisko autonomiju ES līmenī un strukturēt jaunas daudznozaru pētniecības kopienas. |
| | 2.
     
  Pathfinder pārejas pasākumus īsteno, lai palīdzētu inovatoriem uzlabot komerciālās attīstības virzību Savienībā, piemēram, veicot demonstrējumus un priekšizpēti, lai novērtētu potenciālās uzņēmējdarbības iespējas un atbalstītu jaunu uzņēmumu izdalīšanu no jau esošiem uzņēmumiem (spin offs), kā arī jaunuzņēmumu izveidi. |
| | (a) | Uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšanas datumu un saturu nosaka, ņemot vērā mērķus un budžetu, kas paredzēti darba programmā saistībā ar attiecīgo darbību portfeli; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

42.a pants

42.a pants

Pathfinder

Pathfinder

1.
     
  Pathfinder nodrošina dotācijas progresīviem augsta riska projektiem, kuru mērķis ir panākt Eiropas Savienības stratēģisko autonomiju iespējami radikālu inovatīvu nākotnes tehnoloģiju jomā un jaunas tirgus iespējas. Sākumā Pathfinder nodrošina atbalstu agrīnos zinātniskās un tehnoloģiskās izpētes un izstrādes posmos, tostarp koncepcijas pierādīšanai un prototipiem tehnoloģijas validācijai.

Pathfinder galvenokārt īsteno, rīkojot atklātu uzaicinājumu iesniegt augšupējus priekšlikumus, paredzot noteiktus piedāvājumu iesniegšanas termiņus gadā, kā arī tas risinās konkurētspējas veicināšanas uzdevumus — izstrādāt stratēģiskos pamatmērķus

   (1a)

  , kas prasa “dziļas tehnoloģijas” un radikālu domāšanu. Atlasītu projektu pārgrupēšana tematiskos vai mērķnoteiktos portfeļos ļaus noteikt darba kritisko masu, tehnoloģiju stratēģisko autonomiju ES līmenī un strukturēt jaunas daudznozaru pētniecības kopienas.

Pathfinder galvenokārt īsteno, rīkojot atklātu uzaicinājumu iesniegt augšupējus priekšlikumus, paredzot noteiktus piedāvājumu iesniegšanas termiņus gadā, kā arī tas risinās konkurētspējas veicināšanas uzdevumus — izstrādāt stratēģiskos pamatmērķus

1a

, kas prasa “dziļas tehnoloģijas” un radikālu domāšanu. Atlasītu projektu pārgrupēšana tematiskos vai mērķnoteiktos portfeļos ļaus noteikt darba kritisko masu, tehnoloģiju stratēģisko autonomiju ES līmenī un strukturēt jaunas daudznozaru pētniecības kopienas.

2.
     
  Pathfinder pārejas pasākumus īsteno, lai palīdzētu inovatoriem uzlabot komerciālās attīstības virzību Savienībā, piemēram, veicot demonstrējumus un priekšizpēti, lai novērtētu potenciālās uzņēmējdarbības iespējas un atbalstītu jaunu uzņēmumu izdalīšanu no jau esošiem uzņēmumiem (spin offs), kā arī jaunuzņēmumu izveidi.

(a)

(a)

Uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšanas datumu un saturu nosaka, ņemot vērā mērķus un budžetu, kas paredzēti darba programmā saistībā ar attiecīgo darbību portfeli;

Uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšanas datumu un saturu nosaka, ņemot vērā mērķus un budžetu, kas paredzēti darba programmā saistībā ar attiecīgo darbību portfeli;

| (b) | dotācijas par fiksētu summu, kas nepārsniedz EUR 50 000 , var piešķirt bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, lai tādā veidā veiktu steidzamas koordinācijas un atbalsta darbības, kuras paredzētas saņēmēju portfeļa kopienas stiprināšanai vai iespējamo no esošiem uzņēmumiem izdalīto jauno uzņēmumu (spin-off) vai tirgus izveidē būtisku inovāciju potenciāla novērtēšanai. |
| --- | --- |

(b)

(b)

dotācijas par fiksētu summu, kas nepārsniedz EUR 50 000 , var piešķirt bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, lai tādā veidā veiktu steidzamas koordinācijas un atbalsta darbības, kuras paredzētas saņēmēju portfeļa kopienas stiprināšanai vai iespējamo no esošiem uzņēmumiem izdalīto jauno uzņēmumu (spin-off) vai tirgus izveidē būtisku inovāciju potenciāla novērtēšanai.

dotācijas par fiksētu summu, kas nepārsniedz EUR 50 000 , var piešķirt bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, lai tādā veidā veiktu steidzamas koordinācijas un atbalsta darbības, kuras paredzētas saņēmēju portfeļa kopienas stiprināšanai vai iespējamo no esošiem uzņēmumiem izdalīto jauno uzņēmumu (spin-off) vai tirgus izveidē būtisku inovāciju potenciāla novērtēšanai.

3.
     
  Uz EIC Patffinder attiecas līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, kas definēti 25. pantā.

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

43. pants

43. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 43. pants | 43. pants |
| EIC “Accelerator” | Accelerator |
| 1.   EIC “Accelerator” saņēmējs ir tiesību subjekts, kas kvalificējas kā jaunuzņēmums, MVU vai vidējas kapitalizācijas uzņēmums, kas iedibināts dalībvalstī vai asociētajā valstī. Priekšlikumu var iesniegt saņēmējs vai viena vai vairākas fiziskas personas vai tiesību subjekti, kas vēlas izveidot vai atbalstīt minēto saņēmēju. | 1.   EIC “Accelerator” saņēmējs ir tiesību subjekts, kas kvalificējas kā jaunuzņēmums,
  augošs jaunzņēmums,
  MVU vai vidējas kapitalizācijas uzņēmums, kas iedibināts dalībvalstī vai asociētajā valstī. Priekšlikumu var iesniegt saņēmējs vai viena vai vairākas fiziskas personas vai tiesību subjekti, kas vēlas izveidot vai atbalstīt minēto saņēmēju. |
| 2.   Ar vienu piešķiršanas lēmumu var paredzēt un nodrošināt finansējumu attiecībā uz visiem Savienības ieguldījuma veidiem, kas paredzēti EIC apvienotajā finansējumā. | 2.   Ar vienu piešķiršanas lēmumu var paredzēt un nodrošināt finansējumu attiecībā uz visiem Savienības ieguldījuma veidiem, kas paredzēti EIC apvienotajā finansējumā. |
| 3.   Priekšlikumus pēc to individuālās vērtības vērtē atsevišķi neatkarīgi eksperti un, pamatojoties uz 24. un 26. pantu, atlasa pēc ikgadējā atklātā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus atbilstīgi 4. punktam. | 3.   Priekšlikumus pēc to individuālās vērtības vērtē atsevišķi neatkarīgi eksperti un, pamatojoties uz 24. un 26. pantu, atlasa pēc ikgadējā atklātā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus atbilstīgi 4. punktam. |
| 4.   Piešķiršanas kritēriji ir šādi: | 4.   Piešķiršanas kritēriji ir šādi: |
| — | izcilība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

43. pants

43. pants

EIC “Accelerator”

EIC “Accelerator”

Accelerator

Accelerator

1.   EIC “Accelerator” saņēmējs ir tiesību subjekts, kas kvalificējas kā jaunuzņēmums, MVU vai vidējas kapitalizācijas uzņēmums, kas iedibināts dalībvalstī vai asociētajā valstī. Priekšlikumu var iesniegt saņēmējs vai viena vai vairākas fiziskas personas vai tiesību subjekti, kas vēlas izveidot vai atbalstīt minēto saņēmēju.

1.   EIC “Accelerator” saņēmējs ir tiesību subjekts, kas kvalificējas kā jaunuzņēmums,
  augošs jaunzņēmums,
  MVU vai vidējas kapitalizācijas uzņēmums, kas iedibināts dalībvalstī vai asociētajā valstī. Priekšlikumu var iesniegt saņēmējs vai viena vai vairākas fiziskas personas vai tiesību subjekti, kas vēlas izveidot vai atbalstīt minēto saņēmēju.

2.   Ar vienu piešķiršanas lēmumu var paredzēt un nodrošināt finansējumu attiecībā uz visiem Savienības ieguldījuma veidiem, kas paredzēti EIC apvienotajā finansējumā.

2.   Ar vienu piešķiršanas lēmumu var paredzēt un nodrošināt finansējumu attiecībā uz visiem Savienības ieguldījuma veidiem, kas paredzēti EIC apvienotajā finansējumā.

3.   Priekšlikumus pēc to individuālās vērtības vērtē atsevišķi neatkarīgi eksperti un, pamatojoties uz 24. un 26. pantu, atlasa pēc ikgadējā atklātā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus atbilstīgi 4. punktam.

3.   Priekšlikumus pēc to individuālās vērtības vērtē atsevišķi neatkarīgi eksperti un, pamatojoties uz 24. un 26. pantu, atlasa pēc ikgadējā atklātā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus atbilstīgi 4. punktam.

4.   Piešķiršanas kritēriji ir šādi:

4.   Piešķiršanas kritēriji ir šādi:

—

izcilība;

| — | izcilība; |
| --- | --- |

—

izcilība;

| — | ietekme; |
| --- | --- |

—

ietekme;

| — | ietekme
  un ES pievienotā vērtība
  ; |
| --- | --- |

—

ietekme
  un ES pievienotā vērtība
  ;

un ES pievienotā vērtība

| — | darbības riska pakāpe un vajadzība pēc Savienības finansējuma. |
| --- | --- |

—

darbības riska pakāpe un vajadzība pēc Savienības finansējuma.

| — | darbības riska pakāpe un vajadzība pēc Savienības finansējuma. |
| --- | --- |

—

darbības riska pakāpe un vajadzība pēc Savienības finansējuma.

5.   Vienojoties ar attiecīgajiem pieteikuma iesniedzējiem, Komisija vai finansēšanas struktūras, kas īsteno “Apvārsnis Eiropa”, var tieši iesniegt izvērtēšanai saskaņā ar pēdējo izvērtēšanas kritēriju priekšlikumu ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītai darbībai, kas jau atbilst pirmajiem diviem kritērijiem, un šajā nolūkā ievēro šādus kumulatīvos nosacījumus:

5.   Vienojoties ar attiecīgajiem pieteikuma iesniedzējiem, Komisija vai finansēšanas struktūras, kas īsteno “Apvārsnis Eiropa”
  (tostarp EIT un ZIK)
  , var tieši iesniegt izvērtēšanai saskaņā ar pēdējo izvērtēšanas kritēriju priekšlikumu ar inovāciju un ieviešanu tirgū
  , īpaši Savienības tirgū,
  saistītai darbībai, kas jau atbilst pirmajiem diviem kritērijiem, un šajā nolūkā ievēro šādus kumulatīvos nosacījumus:

| — | priekšlikumam jāizriet no jebkuras citas darbības, ko finansē programmā “Apvārsnis 2020” vai šajā Programmā, vai no valsts programmas,
  kas ir līdzīga EIC “Pathfinder” un
  ko Komisija ir atzinusi par
  tādu
  , |
| --- | --- |

—

priekšlikumam jāizriet no jebkuras citas darbības, ko finansē programmā “Apvārsnis 2020” vai šajā Programmā, vai no valsts programmas,
  kas ir līdzīga EIC “Pathfinder” un
  ko Komisija ir atzinusi par
  tādu
  ,

kas ir līdzīga EIC “Pathfinder” un

tādu

| — | priekšlikumam jāizriet no jebkuras citas darbības, ko finansē programmā “Apvārsnis 2020” vai šajā Programmā, vai no valsts programmas, ko Komisija ir atzinusi par
  atbilstošu EIC prasībām
  , |
| --- | --- |

—

priekšlikumam jāizriet no jebkuras citas darbības, ko finansē programmā “Apvārsnis 2020” vai šajā Programmā, vai no valsts programmas, ko Komisija ir atzinusi par
  atbilstošu EIC prasībām
  ,

atbilstošu EIC prasībām

| — | tai jābūt balstītai uz iepriekšējā projekta pārskatu, kurā novērtēta priekšlikuma izcilība un ietekme, un jābūt ievērotiem nosacījumiem un procesiem, kuri sīkāk izklāstīti darba programmā. |
| --- | --- |

—

tai jābūt balstītai uz iepriekšējā projekta pārskatu, kurā novērtēta priekšlikuma izcilība un ietekme, un jābūt ievērotiem nosacījumiem un procesiem, kuri sīkāk izklāstīti darba programmā.

| — | tai jābūt balstītai uz iepriekšējā projekta pārskatu, kurā novērtēta priekšlikuma izcilība un ietekme, un jābūt ievērotiem nosacījumiem un procesiem, kuri sīkāk izklāstīti darba programmā. |
| --- | --- |

—

tai jābūt balstītai uz iepriekšējā projekta pārskatu, kurā novērtēta priekšlikuma izcilība un ietekme, un jābūt ievērotiem nosacījumiem un procesiem, kuri sīkāk izklāstīti darba programmā.

6.   Izcilības zīmogu var piešķirt, ja ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:

6.   Izcilības zīmogu var piešķirt, ja ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:

| — | saņēmējs ir jaunuzņēmums vai MVU, |
| --- | --- |

—

saņēmējs ir jaunuzņēmums vai MVU,

| — | saņēmējs ir jaunuzņēmums vai MVU, |
| --- | --- |

—

saņēmējs ir jaunuzņēmums vai MVU,

| — | priekšlikums ir atbalsttiesīgs un sasniedzis piemērojamās sliekšņa vērtības attiecībā uz pirmajiem diviem 4. punktā minētajiem piešķiršanas kritērijiem, |
| --- | --- |

—

priekšlikums ir atbalsttiesīgs un sasniedzis piemērojamās sliekšņa vērtības attiecībā uz pirmajiem diviem 4. punktā minētajiem piešķiršanas kritērijiem,

| — | priekšlikums ir atbalsttiesīgs un sasniedzis piemērojamās sliekšņa vērtības attiecībā uz pirmajiem diviem 4. punktā minētajiem piešķiršanas kritērijiem, |
| --- | --- |

—

priekšlikums ir atbalsttiesīgs un sasniedzis piemērojamās sliekšņa vērtības attiecībā uz pirmajiem diviem 4. punktā minētajiem piešķiršanas kritērijiem,

| — | attiecībā uz pasākumiem, kuri varētu būt atbalsttiesīgi ar inovāciju saistītā darbībā. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pasākumiem, kuri varētu būt atbalsttiesīgi ar inovāciju saistītā darbībā.

| — | attiecībā uz pasākumiem, kuri varētu būt atbalsttiesīgi ar inovāciju saistītā darbībā. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pasākumiem, kuri varētu būt atbalsttiesīgi ar inovāciju saistītā darbībā.

7.   Attiecībā uz priekšlikumu, kas saņēmuši pozitīvu vērtējumu, neatkarīgi eksperti ierosina atbilstīgu EIC apvienoto finansējumu, pamatojoties uz radītajiem riskiem un resursiem, kā arī laiku, kas vajadzīgs, lai inovāciju laistu tirgū un ieviestu plašāk.

7.   Attiecībā uz priekšlikumu, kas saņēmuši pozitīvu vērtējumu, neatkarīgi eksperti ierosina atbilstīgu EIC apvienoto finansējumu, pamatojoties uz radītajiem riskiem un resursiem, kā arī laiku, kas vajadzīgs, lai inovāciju laistu tirgū un ieviestu plašāk.

Pamatotu iemeslu dēļ, piemēram, ņemot vērā Savienības rīcībpolitikas mērķu
  izpildi
  , Komisija var noraidīt priekšlikumu, ko neatkarīgi eksperti novērtējuši atzinīgi.

izpildi

Pamatotu iemeslu dēļ, piemēram, ņemot vērā Savienības rīcībpolitikas mērķu
  neizpildi
  , Komisija var noraidīt priekšlikumu, ko neatkarīgi eksperti novērtējuši atzinīgi.

neizpildi

8.   Dotācijas vai atmaksājamā avansa komponents no apvienotā finansējuma nepārsniedz 70 % no atlasītās inovācijas darbības izmaksām.

8.   Dotācijas vai atmaksājamā avansa komponents no apvienotā finansējuma nepārsniedz 70 % no atlasītās inovācijas darbības izmaksām.

9.   EIC apvienotā finansējuma pašu kapitāla un atmaksājamā atbalsta komponentu īstenošanas kārtību sīki izklāsta lēmumā [Īpašā programma].

9.   EIC apvienotā finansējuma pašu kapitāla un atmaksājamā atbalsta komponentu īstenošanas kārtību sīki izklāsta lēmumā [Īpašā programma].

10.   Līgumā par atlasīto darbību nosaka konkrētus starpmērķus un atbilstošo priekšfinansējumu un maksājumus, kas veicami kā atsevišķas iemaksas no EIC apvienotā finansējuma.

10.   Līgumā par atlasīto darbību nosaka konkrētus
  izmērāmus
  starpmērķus un atbilstošo priekšfinansējumu un maksājumus, kas veicami kā atsevišķas iemaksas no EIC apvienotā finansējuma.

Pasākumus, kas atbilst kādai inovācijas darbībai, var sākt īstenot un dotācijas pirmo priekšfinansējuma maksājumu vai atmaksājamo avansu var izmaksāt pirms citu piešķirtā EIC apvienotā finansējuma komponentu apgūšanas. Attiecībā uz šo komponentu apgūšanu ņem vērā līgumā paredzētos konkrētos starpmērķus.

Pasākumus, kas atbilst kādai inovācijas darbībai, var sākt īstenot un dotācijas pirmo priekšfinansējuma maksājumu vai atmaksājamo avansu var izmaksāt pirms citu piešķirtā EIC apvienotā finansējuma komponentu apgūšanas. Attiecībā uz šo komponentu apgūšanu ņem vērā līgumā paredzētos konkrētos starpmērķus.

11.   Saskaņā ar līgumu darbību aptur, groza vai izbeidz, ja starpmērķi nav sasniegti. To var izbeigt arī tad, ja nav izdevies nodrošināt plānoto ieviešanu tirgū.

11.   Saskaņā ar līgumu darbību aptur, groza vai izbeidz, ja
  izmērāmi
  starpmērķi nav sasniegti. To var izbeigt arī tad, ja nav izdevies nodrošināt plānoto ieviešanu
  tirgū, īpaši Savienības
  tirgū.

Pēc projektu pārskatīšanas, ko veic ārējie neatkarīgie eksperti, Komisija var pieņemt lēmumu palielināt EIC apvienoto finansējumu.

Pēc projektu pārskatīšanas, ko veic ārējie neatkarīgie eksperti, Komisija var pieņemt lēmumu palielināt EIC apvienoto finansējumu.

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

43.a pants (jauns)

43.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 43.a pants




  Pakāpeniska inovācija MVU




  Papildus EIC instrumentiem centrāli pārvalda un īsteno īpašu MVU paredzētu instrumentu pakāpeniskai to inovācijai, ar ko atbalsta vienam saņēmējam paredzētas dotācijas pētniecības un izstrādes darbībām visās kopās, izmantojot augšupēju pieeju un visu laiku atvērtu uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, kas pielāgots MVU vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

43.a pants

Pakāpeniska inovācija MVU

Papildus EIC instrumentiem centrāli pārvalda un īsteno īpašu MVU paredzētu instrumentu pakāpeniskai to inovācijai, ar ko atbalsta vienam saņēmējam paredzētas dotācijas pētniecības un izstrādes darbībām visās kopās, izmantojot augšupēju pieeju un visu laiku atvērtu uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, kas pielāgots MVU vajadzībām.

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants

44. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 44. pants | 44. pants |
| Ārējo ekspertu iecelšana | Neatkarīgu
  ārējo ekspertu iecelšana |
| 1.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 237. panta 3. punkta, ārējos ekspertus var izraudzīties bez uzaicinājuma izteikt ieinteresētību, ja
  tas
  ir
  pamatoti
  un izraudzīšanās notiek pārredzami. | 1.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 237. panta 3. punkta,
  izņēmuma gadījumos neatkarīgus
  ārējos ekspertus var izraudzīties bez uzaicinājuma izteikt ieinteresētību
  tikai tad
  , ja
  uzaicinājumā izteikt ieinteresētību nav identificēti piemēroti ārējie eksperti. Ārējo ekspertu izraudzīšanās bez uzaicinājuma izteikt ieinteresētību
  ir
  pienācīgi jāpamato,
  un izraudzīšanās notiek pārredzami.
  Šiem ekspertiem jāapliecina sava neatkarība un spēja atbalstīt “Apvārsnis Eiropa” ilgtermiņa mērķus. |
| | 1.a
     
  Neatkarīgus ārējos ekspertus izvēlas, ņemot vērā viņu prasmju, pieredzes un zināšanu atbilstību viņiem uzticētajiem uzdevumiem. Ieceļot neatkarīgus ārējos ekspertus, Komisija vai Savienības finansēšanas struktūra cenšas panākt, lai ekspertu grupā un vērtēšanas grupās būtu līdzsvarota specializācijas, ģeogrāfiskā, dzimumu un organizācijas veida pārstāvība. |
| 2.   Saskaņā ar Finanšu regulas 237. panta 2. un 3. punktu ārējie eksperti saņem atlīdzību, pamatojoties uz standarta nosacījumiem.
  Ja tas ir pamatoti, var noteikt, jo īpaši konkrētiem augsta līmeņa ekspertiem, atbilstīgu atlīdzības līmeni, kas nav paredzēts standarta nosacījumos, bet kas pamatojas uz attiecīgajiem tirgus standartiem. | 2.   Saskaņā ar Finanšu regulas 237. panta 2. un 3. punktu
  neatkarīgi
  ārējie eksperti saņem atlīdzību, pamatojoties uz standarta nosacījumiem. |
| 3.   Papildus Finanšu regulas 38. panta 2. un 3. punktam to ārējo ekspertu vārdus, kuri izvērtē dotāciju pieteikumus un kuri ir iecelti amatā kā privātpersonas, līdz ar to ekspertīzes jomu vismaz reizi gadā publicē Komisijas vai finansēšanas struktūras tīmekļa vietnē. Šādu informāciju vāc, apstrādā un publicē saskaņā ar ES datu aizsardzības noteikumiem. | 3.   Papildus Finanšu regulas 38. panta 2. un 3. punktam to
  neatkarīgo
  ārējo ekspertu vārdus, kuri izvērtē dotāciju pieteikumus un kuri ir iecelti amatā kā privātpersonas, līdz ar to ekspertīzes jomu vismaz reizi gadā publicē Komisijas vai finansēšanas struktūras tīmekļa vietnē. Šādu informāciju vāc, apstrādā un publicē saskaņā ar ES datu aizsardzības noteikumiem. |
| | 3.a
     
  Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra nodrošina, ka eksperts, kas nonācis interešu konfliktā saistībā ar jautājumu, par kuru tiek prasīts eksperta atzinums, nevērtē konkrēto jautājumu, nekonsultē par to vai nesniedz palīdzību saistībā ar to. |
| | 3.b
     
  Lai garantētu, ka novērtējums ir kvalitatīvs, katrai vērtēšanas darbībai nodrošina pietiekamu skaits ekspertu. |
| | 3.c
     
  Reizi gadā Eiropas Parlamentam un Padomei sniedz ziņojumu par visu neatkarīgo un ārējo ekspertu atlīdzības līmeni. To sedz no Programmas administratīvajiem izdevumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

44. pants

44. pants

Ārējo ekspertu iecelšana

Neatkarīgu
  ārējo ekspertu iecelšana

Neatkarīgu

1.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 237. panta 3. punkta, ārējos ekspertus var izraudzīties bez uzaicinājuma izteikt ieinteresētību, ja
  tas
  ir
  pamatoti
  un izraudzīšanās notiek pārredzami.

1.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 237. panta 3. punkta,
  izņēmuma gadījumos neatkarīgus
  ārējos ekspertus var izraudzīties bez uzaicinājuma izteikt ieinteresētību
  tikai tad
  , ja
  uzaicinājumā izteikt ieinteresētību nav identificēti piemēroti ārējie eksperti. Ārējo ekspertu izraudzīšanās bez uzaicinājuma izteikt ieinteresētību
  ir
  pienācīgi jāpamato,
  un izraudzīšanās notiek pārredzami.
  Šiem ekspertiem jāapliecina sava neatkarība un spēja atbalstīt “Apvārsnis Eiropa” ilgtermiņa mērķus.

1.a
     
  Neatkarīgus ārējos ekspertus izvēlas, ņemot vērā viņu prasmju, pieredzes un zināšanu atbilstību viņiem uzticētajiem uzdevumiem. Ieceļot neatkarīgus ārējos ekspertus, Komisija vai Savienības finansēšanas struktūra cenšas panākt, lai ekspertu grupā un vērtēšanas grupās būtu līdzsvarota specializācijas, ģeogrāfiskā, dzimumu un organizācijas veida pārstāvība.

2.   Saskaņā ar Finanšu regulas 237. panta 2. un 3. punktu ārējie eksperti saņem atlīdzību, pamatojoties uz standarta nosacījumiem.
  Ja tas ir pamatoti, var noteikt, jo īpaši konkrētiem augsta līmeņa ekspertiem, atbilstīgu atlīdzības līmeni, kas nav paredzēts standarta nosacījumos, bet kas pamatojas uz attiecīgajiem tirgus standartiem.

2.   Saskaņā ar Finanšu regulas 237. panta 2. un 3. punktu
  neatkarīgi
  ārējie eksperti saņem atlīdzību, pamatojoties uz standarta nosacījumiem.

3.   Papildus Finanšu regulas 38. panta 2. un 3. punktam to ārējo ekspertu vārdus, kuri izvērtē dotāciju pieteikumus un kuri ir iecelti amatā kā privātpersonas, līdz ar to ekspertīzes jomu vismaz reizi gadā publicē Komisijas vai finansēšanas struktūras tīmekļa vietnē. Šādu informāciju vāc, apstrādā un publicē saskaņā ar ES datu aizsardzības noteikumiem.

3.   Papildus Finanšu regulas 38. panta 2. un 3. punktam to
  neatkarīgo
  ārējo ekspertu vārdus, kuri izvērtē dotāciju pieteikumus un kuri ir iecelti amatā kā privātpersonas, līdz ar to ekspertīzes jomu vismaz reizi gadā publicē Komisijas vai finansēšanas struktūras tīmekļa vietnē. Šādu informāciju vāc, apstrādā un publicē saskaņā ar ES datu aizsardzības noteikumiem.

3.a
     
  Komisija vai attiecīgā finansēšanas struktūra nodrošina, ka eksperts, kas nonācis interešu konfliktā saistībā ar jautājumu, par kuru tiek prasīts eksperta atzinums, nevērtē konkrēto jautājumu, nekonsultē par to vai nesniedz palīdzību saistībā ar to.

3.b
     
  Lai garantētu, ka novērtējums ir kvalitatīvs, katrai vērtēšanas darbībai nodrošina pietiekamu skaits ekspertu.

3.c
     
  Reizi gadā Eiropas Parlamentam un Padomei sniedz ziņojumu par visu neatkarīgo un ārējo ekspertu atlīdzības līmeni. To sedz no Programmas administratīvajiem izdevumiem.

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants

45. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 45. pants | 45. pants |
| Uzraudzība un ziņošana | Uzraudzība un ziņošana |
| | 1.
     
  Komisija katru gadu veic pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, tās īpašās programmas un EIT pasākumu īstenošanas uzraudzību. Gada uzraudzības ziņojumos iekļauj: |
| 1.
     
  Regulas V pielikumā papildus ietekmes ceļu rādītājiem ir noteikti rādītāji
  ,
  ar kuriem ziņo
  par
  Programmas
  virzību 3. pantā izklāstīto mērķu
  sasniegšanā. | (i) | rādītājus
  ,
  kas liecina
  par virzību
  uz
  3. pantā izklāstīto mērķu
  sasniegšanu, kas noteikti V pielikumā līdztekus ietekmes ceļiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

45. pants

45. pants

Uzraudzība un ziņošana

Uzraudzība un ziņošana

1.
     
  Komisija katru gadu veic pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, tās īpašās programmas un EIT pasākumu īstenošanas uzraudzību. Gada uzraudzības ziņojumos iekļauj:

1.
     
  Regulas V pielikumā papildus ietekmes ceļu rādītājiem ir noteikti rādītāji
  ,
  ar kuriem ziņo
  par
  Programmas
  virzību 3. pantā izklāstīto mērķu
  sasniegšanā.

(i)

(i)

rādītājus
  ,
  kas liecina
  par virzību
  uz
  3. pantā izklāstīto mērķu
  sasniegšanu, kas noteikti V pielikumā līdztekus ietekmes ceļiem;

rādītājus

kas liecina

uz

sasniegšanu, kas noteikti V pielikumā līdztekus ietekmes ceļiem;

| (ii) | informāciju par to, kā tiek īstenoti finansēšanas principi un progresīvi jautājumi, kas jo īpaši noteikti 6.a pantā, piemēram, sociālo un humanitāro zinātņu integrācijas līmenis, attiecība starp zemāku un augstāku tehnoloģiskās gatavības līmeni (TGL) sadarbīgajā pētniecībā, paplašināšanās valsts iesaiste, paplašināšanās valstu saraksta aktualizācija darba programmās, pētniecības, attīstības un inovācijas plaisas samazināšana, sadarbīgo projektu ģeogrāfiskais aptvērums, pētnieku algas, divu posmu iesniegšanas un novērtēšanas procedūru izmantošana, novērtējumu pārskatīšanas iespēju izmantošana un sūdzību daudzums, klimata jautājumu integrācija un ar to saistītās izmaksas, MVU līdzdalība, tostarp salīdzinājumā ar līdzīgiem valsts instrumentiem, kas paredzēti tieši MVU, privātā sektora iesaistīšanās, progress dzimumu līdztiesības sasniegšanā, izcilības zīmogi, publiskās un privātās partnerības, kā arī papildu privātā un publiskā finansējuma sviras efekts, papildu un kumulatīvais finansējums no citiem Savienības fondiem, jo īpaši sinerģijas ar IV pielikumā minētajām programmām, pētniecības infrastruktūru izmantošana, ko atbalsta citas Savienības finansējuma programmas, paātrinātās pieejas izmantošana attiecībā uz pētniecību un inovāciju, starptautiskās sadarbības līmenis un ietekme, savstarpīguma princips, pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalība gan valsts, gan Savienības līmenī; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

informāciju par to, kā tiek īstenoti finansēšanas principi un progresīvi jautājumi, kas jo īpaši noteikti 6.a pantā, piemēram, sociālo un humanitāro zinātņu integrācijas līmenis, attiecība starp zemāku un augstāku tehnoloģiskās gatavības līmeni (TGL) sadarbīgajā pētniecībā, paplašināšanās valsts iesaiste, paplašināšanās valstu saraksta aktualizācija darba programmās, pētniecības, attīstības un inovācijas plaisas samazināšana, sadarbīgo projektu ģeogrāfiskais aptvērums, pētnieku algas, divu posmu iesniegšanas un novērtēšanas procedūru izmantošana, novērtējumu pārskatīšanas iespēju izmantošana un sūdzību daudzums, klimata jautājumu integrācija un ar to saistītās izmaksas, MVU līdzdalība, tostarp salīdzinājumā ar līdzīgiem valsts instrumentiem, kas paredzēti tieši MVU, privātā sektora iesaistīšanās, progress dzimumu līdztiesības sasniegšanā, izcilības zīmogi, publiskās un privātās partnerības, kā arī papildu privātā un publiskā finansējuma sviras efekts, papildu un kumulatīvais finansējums no citiem Savienības fondiem, jo īpaši sinerģijas ar IV pielikumā minētajām programmām, pētniecības infrastruktūru izmantošana, ko atbalsta citas Savienības finansējuma programmas, paātrinātās pieejas izmantošana attiecībā uz pētniecību un inovāciju, starptautiskās sadarbības līmenis un ietekme, savstarpīguma princips, pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalība gan valsts, gan Savienības līmenī;

informāciju par to, kā tiek īstenoti finansēšanas principi un progresīvi jautājumi, kas jo īpaši noteikti 6.a pantā, piemēram, sociālo un humanitāro zinātņu integrācijas līmenis, attiecība starp zemāku un augstāku tehnoloģiskās gatavības līmeni (TGL) sadarbīgajā pētniecībā, paplašināšanās valsts iesaiste, paplašināšanās valstu saraksta aktualizācija darba programmās, pētniecības, attīstības un inovācijas plaisas samazināšana, sadarbīgo projektu ģeogrāfiskais aptvērums, pētnieku algas, divu posmu iesniegšanas un novērtēšanas procedūru izmantošana, novērtējumu pārskatīšanas iespēju izmantošana un sūdzību daudzums, klimata jautājumu integrācija un ar to saistītās izmaksas, MVU līdzdalība, tostarp salīdzinājumā ar līdzīgiem valsts instrumentiem, kas paredzēti tieši MVU, privātā sektora iesaistīšanās, progress dzimumu līdztiesības sasniegšanā, izcilības zīmogi, publiskās un privātās partnerības, kā arī papildu privātā un publiskā finansējuma sviras efekts, papildu un kumulatīvais finansējums no citiem Savienības fondiem, jo īpaši sinerģijas ar IV pielikumā minētajām programmām, pētniecības infrastruktūru izmantošana, ko atbalsta citas Savienības finansējuma programmas, paātrinātās pieejas izmantošana attiecībā uz pētniecību un inovāciju, starptautiskās sadarbības līmenis un ietekme, savstarpīguma princips, pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalība gan valsts, gan Savienības līmenī;

| (iii) | izdevumu līmeņus pa intervences jomām, kā minēts I pielikumā, un progresīvos Programmas un EIT jautājumus, lai varētu veikt portfeļa analīzi un lai uzlabotu pārredzamību, jaunākos datus pieejamā veidā dara publiski pieejamus arī Komisijas tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

izdevumu līmeņus pa intervences jomām, kā minēts I pielikumā, un progresīvos Programmas un EIT jautājumus, lai varētu veikt portfeļa analīzi un lai uzlabotu pārredzamību, jaunākos datus pieejamā veidā dara publiski pieejamus arī Komisijas tīmekļa vietnē;

izdevumu līmeņus pa intervences jomām, kā minēts I pielikumā, un progresīvos Programmas un EIT jautājumus, lai varētu veikt portfeļa analīzi un lai uzlabotu pārredzamību, jaunākos datus pieejamā veidā dara publiski pieejamus arī Komisijas tīmekļa vietnē;

| (iv) | pārlieku liela priekšlikumu skaita līmeni, jo īpaši priekšlikumu skaitu katrā budžeta pozīcijā un katrā intervences jomā, vidējo punktu skaitu, ko tie saņēmuši, priekšlikumu īpatsvaru virs un zem robežvērtībām. |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

pārlieku liela priekšlikumu skaita līmeni, jo īpaši priekšlikumu skaitu katrā budžeta pozīcijā un katrā intervences jomā, vidējo punktu skaitu, ko tie saņēmuši, priekšlikumu īpatsvaru virs un zem robežvērtībām.

pārlieku liela priekšlikumu skaita līmeni, jo īpaši priekšlikumu skaitu katrā budžeta pozīcijā un katrā intervences jomā, vidējo punktu skaitu, ko tie saņēmuši, priekšlikumu īpatsvaru virs un zem robežvērtībām.

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu attiecībā uz V pielikuma grozījumiem, lai papildinātu vai grozītu ietekmes ceļu rādītājus un vajadzības gadījumā noteiktu atsauces vērtības un mērķrādītājus.

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu attiecībā uz V pielikuma grozījumiem, lai papildinātu vai grozītu ietekmes ceļu rādītājus un vajadzības gadījumā noteiktu atsauces vērtības un mērķrādītājus.

3.   
  Snieguma ziņošanas sistēma nodrošina
  , ka programmas īstenošanas un
  rezultātu uzraudzībai
  vajadzīgie dati tiek
  savākti
  efektīvi, lietderīgi un
  savlaicīgi
  .
  Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem
  un
  (attiecīgā gadījumā) dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības
  .

3.   
  Darbības rezultātu paziņošanas sistēma nodrošina
  , ka Programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek
  vākti
  efektīvi, lietderīgi
  , savlaicīgi
  un
  , nepaaugstinot birokrātisko slogu saņēmējiem
  .
  Jo īpaši datus, kuri iegūti no projektiem, ko finansē no ERC, Eiropas partnerībām, EIC
  un
  EIT, iekļauj tajā pašā datubāzē, kurā datus no darbībām, kas tiek finansētas tieši saskaņā ar Programmu (t. i., E-CORDA datubāze)
  .

3.a
     
  Kvantitatīvos datus, cik vien iespējams, papildina ar Komisijas un Savienības vai valstu finansēšanas struktūru sagatavotu kvalitatīvu analīzi.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

46. pants

46. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 46. pants | 46. pants |
| Informēšana, komunikācija, reklamēšana, izplatīšana un izmantošana | Informēšana, komunikācija, reklamēšana, izplatīšana un izmantošana |
| 1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. | 1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu
  , kā arī balvu
  popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. |
| 2.   Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus par Programmu, tās darbībām un rezultātiem.
  Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem
  . | 2.   Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus par Programmu, tās darbībām un rezultātiem.
  Jo īpaši tā sniedz savlaicīgu un pilnīgu informāciju dalībvalstīm un saņēmējiem
  . |
| 3.   Komisija izveido arī izplatīšanas un izmantošanas stratēģiju, lai palielinātu tādu Programmas pētniecības un inovācijas rezultātu un zināšanu pieejamību un izplatīšanu, kas palīdzēs paātrināt izmantošanu ceļā uz iekļūšanu tirgū un palielināt Programmas ietekmi. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, kā arī informēšanas, komunikācijas, publicitātes, izplatīšanas un izmantošanas pasākumus, ciktāl tie saistīti ar 3. pantā minētajiem mērķiem. | 3.   Komisija izveido arī izplatīšanas un izmantošanas stratēģiju, lai palielinātu tādu Programmas pētniecības un inovācijas rezultātu un zināšanu pieejamību un izplatīšanu, kas palīdzēs paātrināt izmantošanu ceļā uz iekļūšanu tirgū
  , īpaši Savienības tirgū,
  un palielināt Programmas ietekmi. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, kā arī informēšanas, komunikācijas, publicitātes, izplatīšanas un izmantošanas pasākumus, ciktāl tie saistīti ar 3. pantā minētajiem mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

46. pants

46. pants

Informēšana, komunikācija, reklamēšana, izplatīšana un izmantošana

Informēšana, komunikācija, reklamēšana, izplatīšana un izmantošana

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu
  , kā arī balvu
  popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

2.   Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus par Programmu, tās darbībām un rezultātiem.
  Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem
  .

2.   Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus par Programmu, tās darbībām un rezultātiem.
  Jo īpaši tā sniedz savlaicīgu un pilnīgu informāciju dalībvalstīm un saņēmējiem
  .

3.   Komisija izveido arī izplatīšanas un izmantošanas stratēģiju, lai palielinātu tādu Programmas pētniecības un inovācijas rezultātu un zināšanu pieejamību un izplatīšanu, kas palīdzēs paātrināt izmantošanu ceļā uz iekļūšanu tirgū un palielināt Programmas ietekmi. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, kā arī informēšanas, komunikācijas, publicitātes, izplatīšanas un izmantošanas pasākumus, ciktāl tie saistīti ar 3. pantā minētajiem mērķiem.

3.   Komisija izveido arī izplatīšanas un izmantošanas stratēģiju, lai palielinātu tādu Programmas pētniecības un inovācijas rezultātu un zināšanu pieejamību un izplatīšanu, kas palīdzēs paātrināt izmantošanu ceļā uz iekļūšanu tirgū
  , īpaši Savienības tirgū,
  un palielināt Programmas ietekmi. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, kā arī informēšanas, komunikācijas, publicitātes, izplatīšanas un izmantošanas pasākumus, ciktāl tie saistīti ar 3. pantā minētajiem mērķiem.

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

47. pants

47. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 47. pants | 47. pants |
| Programmas izvērtēšana | Programmas izvērtēšana |
| 1.   Programmas izvērtēšanu veic savlaicīgi
  , lai tās
  rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz programmu, tai sekojošo programmu un citām iniciatīvām, kas attiecas uz pētniecību un inovāciju. | 1.   Programmas izvērtēšanu veic savlaicīgi
  un
  rezultātus
  dara publiski pieejamus, lai
  varētu
  tos
  ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz programmu, tai sekojošo programmu un citām iniciatīvām, kas attiecas uz pētniecību un inovāciju. |
| | 1.a
     
  Uzdevumus pilnībā izvērtē līdz 2022. gada 31. decembrim, pirms tiek pieņemts jebkāds lēmums par jaunu uzdevumu izveidi vai virziena maiņu, uzdevumu izpildes izbeigšanu vai turpināšanu vai uzdevumiem atvēlētā budžeta palielināšanu. Uzdevumu izvērtēšanas rezultātus publisko un tajos ietver arī, bet ne tikai to atlases procesa un pārvaldības, mērķorientācijas un snieguma analīzi. |
| 2.   Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā
  četrus
  gadus kopš programmas īstenošanas sākuma. Tajā ietver novērtējumu par iepriekšējo pamatprogrammu ilgtermiņa ietekmi, un tā veido pamatu, lai vajadzības gadījumā koriģētu Programmas īstenošanu. | 2.   Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā
  trīs
  gadus kopš programmas īstenošanas sākuma. Tajā ietver
  portfeļa analīzi un
  novērtējumu par iepriekšējo pamatprogrammu ilgtermiņa ietekmi, un tā veido pamatu, lai vajadzības gadījumā koriģētu Programmas īstenošanu
  un/vai pārskatītu Programmu. Ar to izvērtē programmas efektivitāti, lietderību, atbilstību, saskaņotību, sviras efektu, to, kā tā papildina citas Savienības un valsts pētniecības, attīstības un inovācijas finansēšanas programmas, un Savienības pievienoto vērtību. Jo īpaši izvērtē no citām Savienības programmām pārnesto līdzekļu ietekmi. |
| 3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā
  četrus
  gadus no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija pabeidz programmas galīgo izvērtēšanu. Tajā ietver iepriekšējo pamatprogrammu ilgtermiņa ietekmes novērtējumu. | 3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā
  trīs
  gadus no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija pabeidz programmas galīgo izvērtēšanu. Tajā ietver iepriekšējo pamatprogrammu ilgtermiņa ietekmes novērtējumu. |
| 4.   
  Komisija
  Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai
  paziņo šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem. | 4.   
  Izvērtējumu rezultātus un secinājumus kopā ar saviem novērojumiem Komisija publicē un izplata un iesniedz
  Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

47. pants

47. pants

Programmas izvērtēšana

Programmas izvērtēšana

1.   Programmas izvērtēšanu veic savlaicīgi
  , lai tās
  rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz programmu, tai sekojošo programmu un citām iniciatīvām, kas attiecas uz pētniecību un inovāciju.

1.   Programmas izvērtēšanu veic savlaicīgi
  un
  rezultātus
  dara publiski pieejamus, lai
  varētu
  tos
  ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz programmu, tai sekojošo programmu un citām iniciatīvām, kas attiecas uz pētniecību un inovāciju.

1.a
     
  Uzdevumus pilnībā izvērtē līdz 2022. gada 31. decembrim, pirms tiek pieņemts jebkāds lēmums par jaunu uzdevumu izveidi vai virziena maiņu, uzdevumu izpildes izbeigšanu vai turpināšanu vai uzdevumiem atvēlētā budžeta palielināšanu. Uzdevumu izvērtēšanas rezultātus publisko un tajos ietver arī, bet ne tikai to atlases procesa un pārvaldības, mērķorientācijas un snieguma analīzi.

2.   Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā
  četrus
  gadus kopš programmas īstenošanas sākuma. Tajā ietver novērtējumu par iepriekšējo pamatprogrammu ilgtermiņa ietekmi, un tā veido pamatu, lai vajadzības gadījumā koriģētu Programmas īstenošanu.

2.   Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā
  trīs
  gadus kopš programmas īstenošanas sākuma. Tajā ietver
  portfeļa analīzi un
  novērtējumu par iepriekšējo pamatprogrammu ilgtermiņa ietekmi, un tā veido pamatu, lai vajadzības gadījumā koriģētu Programmas īstenošanu
  un/vai pārskatītu Programmu. Ar to izvērtē programmas efektivitāti, lietderību, atbilstību, saskaņotību, sviras efektu, to, kā tā papildina citas Savienības un valsts pētniecības, attīstības un inovācijas finansēšanas programmas, un Savienības pievienoto vērtību. Jo īpaši izvērtē no citām Savienības programmām pārnesto līdzekļu ietekmi.

3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā
  četrus
  gadus no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija pabeidz programmas galīgo izvērtēšanu. Tajā ietver iepriekšējo pamatprogrammu ilgtermiņa ietekmes novērtējumu.

3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā
  trīs
  gadus no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija pabeidz programmas galīgo izvērtēšanu. Tajā ietver iepriekšējo pamatprogrammu ilgtermiņa ietekmes novērtējumu.

4.   
  Komisija
  Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai
  paziņo šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem.

4.   
  Izvērtējumu rezultātus un secinājumus kopā ar saviem novērojumiem Komisija publicē un izplata un iesniedz
  Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

48. pants

48. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 48. pants | 48. pants |
| Revīzijas | Revīzijas |
| 1.   Programmas kontroles sistēma nodrošina pienācīgu līdzsvaru starp uzticamību un kontroli, ņemot vērā kontroles administratīvās un citas izmaksas visos līmeņos, īpaši attiecībā uz atbalsta saņēmējiem. | 1.   Programmas kontroles sistēma nodrošina pienācīgu līdzsvaru starp uzticamību un kontroli, ņemot vērā kontroles administratīvās un citas izmaksas visos līmeņos, īpaši attiecībā uz atbalsta saņēmējiem.
  Revīzijas noteikumi ir skaidri, konsekventi un saskaņoti visā Programmas darbības laikā. |
| 2.   Programmas revīzijas stratēģija ir balstīta uz finanšu revīziju, ko veic no visas Programmas iegūtā reprezentatīvā izdevumu paraugā. Minēto reprezentatīvo paraugu papildina ar izlasi, kuras pamatā ir ar izdevumiem saistītu risku novērtējums. Darbības, kam piešķir kopīgo finansējumu no dažādām Savienības programmām, revidē tikai vienu reizi, aptverot visas iesaistītās programmas un to attiecīgos piemērojamos noteikumus. | 2.   Programmas revīzijas stratēģija ir balstīta uz finanšu revīziju, ko veic no visas Programmas iegūtā reprezentatīvā izdevumu paraugā. Minēto reprezentatīvo paraugu papildina ar izlasi, kuras pamatā ir ar izdevumiem saistītu risku novērtējums. Darbības, kam piešķir kopīgo finansējumu no dažādām Savienības programmām, revidē tikai vienu reizi, aptverot visas iesaistītās programmas un to attiecīgos piemērojamos noteikumus. |
| 3.   Turklāt Komisija vai finansēšanas struktūra var paļauties uz apvienotām sistēmu revīzijām saņēmēju līmenī. Šie kombinētie pārskati iesniedzami pēc izvēles noteiktu veidu saņēmējiem, un tos veido sistēmu un procesu revīzija, ko papildina darījumu revīzija, ko veic kompetents neatkarīgs revidents, kurš ir kvalificēts veikt grāmatvedības dokumentu obligāto revīziju saskaņā ar Direktīvu 2006/43/EK (34). Komisija vai finansēšanas struktūra tās var izmantot, lai gūtu vispārējas ticamības apliecinājumu par izdevumu pareizu finanšu pārvaldību un lai pārskatītu ex post revīziju līmeni un atzinumus par finanšu pārskatiem. | 3.   Turklāt Komisija vai finansēšanas struktūra var paļauties uz apvienotām sistēmu revīzijām saņēmēju līmenī. Šie kombinētie pārskati iesniedzami pēc izvēles noteiktu veidu saņēmējiem, un tos veido sistēmu un procesu revīzija, ko papildina darījumu revīzija, ko veic kompetents neatkarīgs revidents, kurš ir kvalificēts veikt grāmatvedības dokumentu obligāto revīziju saskaņā ar Direktīvu 2006/43/EK (34). Komisija vai finansēšanas struktūra tās var izmantot, lai gūtu vispārējas ticamības apliecinājumu par izdevumu pareizu finanšu pārvaldību un lai pārskatītu
  norādīto izmaksu attiecināmību un
  ex post revīziju līmeni un atzinumus par finanšu pārskatiem.. |
| 4.   Saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu Komisija vai finansēšanas iestāde
  var balstīties
  uz revīzijām par to Savienības iemaksu izmantošanu, kuras veikušas citas personas vai subjekti, tostarp tādi, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti. | 4.   Saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu Komisija vai finansēšanas iestāde
  balstās
  uz revīzijām par to Savienības iemaksu izmantošanu, kuras veikušas citas
  sertificētas
  personas vai subjekti, tostarp tādi, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti. |
| 5.   Revīziju var veikt laikposmā līdz diviem gadiem pēc
  atlikuma maksājuma veikšanas
  . | 5.   Revīziju var veikt laikposmā līdz diviem gadiem pēc
  projekta beigu datuma
  . |
| | 5.a
     
  Komisija publicē revīzijas vadlīnijas, kas izstrādātas sadarbībā ar Eiropas Revīzijas palātu. Revidenti nodrošina veiktās revīzijas pārredzamību, kā arī revīzijas noteikumu uzticamu un vienotu interpretāciju visā Programmas darbības laikā, lai nodrošinātu juridisko noteiktību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

48. pants

48. pants

Revīzijas

Revīzijas

1.   Programmas kontroles sistēma nodrošina pienācīgu līdzsvaru starp uzticamību un kontroli, ņemot vērā kontroles administratīvās un citas izmaksas visos līmeņos, īpaši attiecībā uz atbalsta saņēmējiem.

1.   Programmas kontroles sistēma nodrošina pienācīgu līdzsvaru starp uzticamību un kontroli, ņemot vērā kontroles administratīvās un citas izmaksas visos līmeņos, īpaši attiecībā uz atbalsta saņēmējiem.
  Revīzijas noteikumi ir skaidri, konsekventi un saskaņoti visā Programmas darbības laikā.

2.   Programmas revīzijas stratēģija ir balstīta uz finanšu revīziju, ko veic no visas Programmas iegūtā reprezentatīvā izdevumu paraugā. Minēto reprezentatīvo paraugu papildina ar izlasi, kuras pamatā ir ar izdevumiem saistītu risku novērtējums. Darbības, kam piešķir kopīgo finansējumu no dažādām Savienības programmām, revidē tikai vienu reizi, aptverot visas iesaistītās programmas un to attiecīgos piemērojamos noteikumus.

2.   Programmas revīzijas stratēģija ir balstīta uz finanšu revīziju, ko veic no visas Programmas iegūtā reprezentatīvā izdevumu paraugā. Minēto reprezentatīvo paraugu papildina ar izlasi, kuras pamatā ir ar izdevumiem saistītu risku novērtējums. Darbības, kam piešķir kopīgo finansējumu no dažādām Savienības programmām, revidē tikai vienu reizi, aptverot visas iesaistītās programmas un to attiecīgos piemērojamos noteikumus.

3.   Turklāt Komisija vai finansēšanas struktūra var paļauties uz apvienotām sistēmu revīzijām saņēmēju līmenī. Šie kombinētie pārskati iesniedzami pēc izvēles noteiktu veidu saņēmējiem, un tos veido sistēmu un procesu revīzija, ko papildina darījumu revīzija, ko veic kompetents neatkarīgs revidents, kurš ir kvalificēts veikt grāmatvedības dokumentu obligāto revīziju saskaņā ar Direktīvu 2006/43/EK (34). Komisija vai finansēšanas struktūra tās var izmantot, lai gūtu vispārējas ticamības apliecinājumu par izdevumu pareizu finanšu pārvaldību un lai pārskatītu ex post revīziju līmeni un atzinumus par finanšu pārskatiem.

3.   Turklāt Komisija vai finansēšanas struktūra var paļauties uz apvienotām sistēmu revīzijām saņēmēju līmenī. Šie kombinētie pārskati iesniedzami pēc izvēles noteiktu veidu saņēmējiem, un tos veido sistēmu un procesu revīzija, ko papildina darījumu revīzija, ko veic kompetents neatkarīgs revidents, kurš ir kvalificēts veikt grāmatvedības dokumentu obligāto revīziju saskaņā ar Direktīvu 2006/43/EK (34). Komisija vai finansēšanas struktūra tās var izmantot, lai gūtu vispārējas ticamības apliecinājumu par izdevumu pareizu finanšu pārvaldību un lai pārskatītu
  norādīto izmaksu attiecināmību un
  ex post revīziju līmeni un atzinumus par finanšu pārskatiem..

4.   Saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu Komisija vai finansēšanas iestāde
  var balstīties
  uz revīzijām par to Savienības iemaksu izmantošanu, kuras veikušas citas personas vai subjekti, tostarp tādi, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti.

4.   Saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu Komisija vai finansēšanas iestāde
  balstās
  uz revīzijām par to Savienības iemaksu izmantošanu, kuras veikušas citas
  sertificētas
  personas vai subjekti, tostarp tādi, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti.

5.   Revīziju var veikt laikposmā līdz diviem gadiem pēc
  atlikuma maksājuma veikšanas
  .

5.   Revīziju var veikt laikposmā līdz diviem gadiem pēc
  projekta beigu datuma
  .

5.a
     
  Komisija publicē revīzijas vadlīnijas, kas izstrādātas sadarbībā ar Eiropas Revīzijas palātu. Revidenti nodrošina veiktās revīzijas pārredzamību, kā arī revīzijas noteikumu uzticamu un vienotu interpretāciju visā Programmas darbības laikā, lai nodrošinātu juridisko noteiktību.

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. punkts – ievaddaļa

I pielikums – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | I pīlārs. Atvērtā zinātne |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)

I pīlārs. Atvērtā zinātne

| (1) | I pīlārs.
  Izcilā un
  atvērtā zinātne |
| --- | --- |

(1)

I pīlārs.
  Izcilā un
  atvērtā zinātne

Izcilā un

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. punkts – 1. daļa – a punkts – ievaddaļa

I pielikums – 1. punkts – 1. daļa – a punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | Eiropas Pētniecības padome: nodrošina pievilcīgu un elastīgu finansējumu, lai atsevišķi talantīgi un radoši pētnieki un to komandas varētu darboties visdaudzsološākajās zinātnes avangarda jomās, pamatojoties uz Savienības mēroga konkurenci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

Eiropas Pētniecības padome: nodrošina pievilcīgu un elastīgu finansējumu, lai atsevišķi talantīgi un radoši pētnieki un to komandas varētu darboties visdaudzsološākajās zinātnes avangarda jomās, pamatojoties uz Savienības mēroga konkurenci.

| (a) | Eiropas Pētniecības padome: nodrošina pievilcīgu un elastīgu finansējumu, lai atsevišķi talantīgi un radoši pētnieki
  , liekot uzsvaru uz jaunajiem pētniekiem,
  un to komandas varētu darboties visdaudzsološākajās zinātnes avangarda jomās, pamatojoties uz Savienības mēroga konkurenci. |
| --- | --- |

(a)

Eiropas Pētniecības padome: nodrošina pievilcīgu un elastīgu finansējumu, lai atsevišķi talantīgi un radoši pētnieki
  , liekot uzsvaru uz jaunajiem pētniekiem,
  un to komandas varētu darboties visdaudzsološākajās zinātnes avangarda jomās, pamatojoties uz Savienības mēroga konkurenci.

, liekot uzsvaru uz jaunajiem pētniekiem,

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. punkts – 1. daļa – b punkts – ievaddaļa

I pielikums – 1. punkts – 1. daļa – b punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības: nodrošina pētniekus ar jaunām zināšanām un prasmēm, izmantojot mobilitāti un apmaiņu pāri robežām, starp nozarēm un disciplīnām, kā arī strukturē un uzlabo pieņemšanas darbā, mācību un karjeras izaugsmes sistēmas institucionālā un valstu līmenī; tādējādi Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības palīdz veidot Eiropas izcilās pētniecības vides pamatu, veicinot nodarbinātību, izaugsmi un investīcijas un risinot esošās un gaidāmās problēmas sabiedrībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības: nodrošina pētniekus ar jaunām zināšanām un prasmēm, izmantojot mobilitāti un apmaiņu pāri robežām, starp nozarēm un disciplīnām, kā arī strukturē un uzlabo pieņemšanas darbā, mācību un karjeras izaugsmes sistēmas institucionālā un valstu līmenī; tādējādi Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības palīdz veidot Eiropas izcilās pētniecības vides pamatu, veicinot nodarbinātību, izaugsmi un investīcijas un risinot esošās un gaidāmās problēmas sabiedrībā.

| (b) | Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības: nodrošina pētniekus ar jaunām zināšanām un prasmēm, izmantojot mobilitāti un apmaiņu pāri robežām, starp nozarēm un disciplīnām, kā arī strukturē un uzlabo pieņemšanas darbā, mācību un karjeras izaugsmes sistēmas institucionālā un valstu līmenī; tādējādi Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības palīdz veidot Eiropas izcilās pētniecības vides pamatu
  visā Eiropā
  , veicinot nodarbinātību, izaugsmi un investīcijas un risinot esošās un gaidāmās problēmas sabiedrībā. |
| --- | --- |

(b)

Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības: nodrošina pētniekus ar jaunām zināšanām un prasmēm, izmantojot mobilitāti un apmaiņu pāri robežām, starp nozarēm un disciplīnām, kā arī strukturē un uzlabo pieņemšanas darbā, mācību un karjeras izaugsmes sistēmas institucionālā un valstu līmenī; tādējādi Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības palīdz veidot Eiropas izcilās pētniecības vides pamatu
  visā Eiropā
  , veicinot nodarbinātību, izaugsmi un investīcijas un risinot esošās un gaidāmās problēmas sabiedrībā.

visā Eiropā

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. punkts – 1. daļa – b punkts – 1. daļa

I pielikums – 1. punkts – 1. daļa – b punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Intervences jomas: atbalsts izcilībai, nodrošinot pētnieku mobilitāti pāri robežām, nozarēm un disciplīnām; jaunu prasmju veicināšana, veicot pētnieku izcilu apmācību;
  cilvēkkapitāla
  un prasmju pilnveides stiprināšana visā Eiropas pētniecības telpā; sinerģijas uzlabošana un atvieglošana; saiknes ar sabiedrību veicināšana. | Intervences jomas: atbalsts izcilībai, nodrošinot pētnieku mobilitāti pāri robežām, nozarēm un disciplīnām; jaunu prasmju veicināšana, veicot pētnieku izcilu apmācību;
  cilvēkresursu
  un prasmju pilnveides stiprināšana visā Eiropas pētniecības telpā; sinerģijas uzlabošana un atvieglošana; saiknes ar sabiedrību veicināšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Intervences jomas: atbalsts izcilībai, nodrošinot pētnieku mobilitāti pāri robežām, nozarēm un disciplīnām; jaunu prasmju veicināšana, veicot pētnieku izcilu apmācību;
  cilvēkkapitāla
  un prasmju pilnveides stiprināšana visā Eiropas pētniecības telpā; sinerģijas uzlabošana un atvieglošana; saiknes ar sabiedrību veicināšana.

cilvēkkapitāla

Intervences jomas: atbalsts izcilībai, nodrošinot pētnieku mobilitāti pāri robežām, nozarēm un disciplīnām; jaunu prasmju veicināšana, veicot pētnieku izcilu apmācību;
  cilvēkresursu
  un prasmju pilnveides stiprināšana visā Eiropas pētniecības telpā; sinerģijas uzlabošana un atvieglošana; saiknes ar sabiedrību veicināšana.

cilvēkresursu

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – ievaddaļa

I pielikums – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | II pīlārs. Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)

II pīlārs. Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja

| (2) | II pīlārs. Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja |
| --- | --- |

(2)

II pīlārs. Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja

Eiropas

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 2. daļa

I pielikums – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai maksimāli palielinātu ietekmi, elastību un sinerģiju, pētniecības un inovācijas pasākumi tiks organizēti
  piecās
  kopās, kas kopā un atsevišķi stimulēs sadarbību starp disciplīnām, nozarēm, politikas jomām, kā arī pārrobežu un starptautisku sadarbību. | Lai maksimāli palielinātu ietekmi, elastību un sinerģiju, pētniecības un inovācijas pasākumi tiks organizēti
  sešās
  kopās,
  kas savstarpēju sasaistītas Eiropas pētniecības infrastruktūrā un
  kas kopā un atsevišķi stimulēs sadarbību starp disciplīnām, nozarēm, politikas jomām, kā arī pārrobežu un starptautisku sadarbību.
  Ar dotāciju palīdzību šīs sešas kopas atbalstīs arī atsevišķu MVU inovāciju augšupējā veidā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai maksimāli palielinātu ietekmi, elastību un sinerģiju, pētniecības un inovācijas pasākumi tiks organizēti
  piecās
  kopās, kas kopā un atsevišķi stimulēs sadarbību starp disciplīnām, nozarēm, politikas jomām, kā arī pārrobežu un starptautisku sadarbību.

piecās

Lai maksimāli palielinātu ietekmi, elastību un sinerģiju, pētniecības un inovācijas pasākumi tiks organizēti
  sešās
  kopās,
  kas savstarpēju sasaistītas Eiropas pētniecības infrastruktūrā un
  kas kopā un atsevišķi stimulēs sadarbību starp disciplīnām, nozarēm, politikas jomām, kā arī pārrobežu un starptautisku sadarbību.
  Ar dotāciju palīdzību šīs sešas kopas atbalstīs arī atsevišķu MVU inovāciju augšupējā veidā.

sešās

kas savstarpēju sasaistītas Eiropas pētniecības infrastruktūrā un

Ar dotāciju palīdzību šīs sešas kopas atbalstīs arī atsevišķu MVU inovāciju augšupējā veidā.

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – a apakšpunkts – ievaddaļa

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – a apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | kopa “Veselība”; visu vecumu iedzīvotāju veselības uzlabošana un aizsardzība, izstrādājot inovatīvus risinājumus slimību novēršanai, diagnosticēšanai, uzraudzībai un ārstēšanai; veselības risku mazināšana, aizsargājot iedzīvotājus un veicinot labu veselību; sabiedrības veselības sistēmu uzlabošana izmaksu efektivitātes, vienlīdzības un ilgtspējības ziņā; pacientu līdzdalības un sava veselības stāvokļa uzmanīšanas iespēju atbalstīšana un nodrošināšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

kopa “Veselība”; visu vecumu iedzīvotāju veselības uzlabošana un aizsardzība, izstrādājot inovatīvus risinājumus slimību novēršanai, diagnosticēšanai, uzraudzībai un ārstēšanai; veselības risku mazināšana, aizsargājot iedzīvotājus un veicinot labu veselību; sabiedrības veselības sistēmu uzlabošana izmaksu efektivitātes, vienlīdzības un ilgtspējības ziņā; pacientu līdzdalības un sava veselības stāvokļa uzmanīšanas iespēju atbalstīšana un nodrošināšana.

| (a) | kopa “Veselība”; visu vecumu iedzīvotāju veselības uzlabošana un aizsardzība, izstrādājot inovatīvus risinājumus slimību novēršanai, diagnosticēšanai, uzraudzībai un ārstēšanai
  , kā arī medicīnas tehnoloģiju izstrādei
  ; veselības risku mazināšana, aizsargājot iedzīvotājus un veicinot labu veselību; sabiedrības veselības sistēmu uzlabošana izmaksu efektivitātes, vienlīdzības un ilgtspējības ziņā; pacientu līdzdalības un sava veselības stāvokļa uzmanīšanas iespēju atbalstīšana un nodrošināšana. |
| --- | --- |

(a)

kopa “Veselība”; visu vecumu iedzīvotāju veselības uzlabošana un aizsardzība, izstrādājot inovatīvus risinājumus slimību novēršanai, diagnosticēšanai, uzraudzībai un ārstēšanai
  , kā arī medicīnas tehnoloģiju izstrādei
  ; veselības risku mazināšana, aizsargājot iedzīvotājus un veicinot labu veselību; sabiedrības veselības sistēmu uzlabošana izmaksu efektivitātes, vienlīdzības un ilgtspējības ziņā; pacientu līdzdalības un sava veselības stāvokļa uzmanīšanas iespēju atbalstīšana un nodrošināšana.

, kā arī medicīnas tehnoloģiju izstrādei

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – b apakšpunkts – ievaddaļa

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – b apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | kopa “Iekļaujoša un
  droša
  sabiedrība”; Eiropas demokrātijas vērtību, tostarp tiesiskuma un pamattiesību, stiprināšana, mūsu kultūras mantojuma aizsardzība un
  iekļaušanu un izaugsmi sekmējošu
  sociāli ekonomisku pārmaiņu veicināšana,
  reaģējot uz problēmām, ko rada pastāvīgs drošības apdraudējums
  ,
  arī kibernoziegumi, un dabas
  un
  cilvēka izraisītas katastrofas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

kopa “Iekļaujoša un
  droša
  sabiedrība”; Eiropas demokrātijas vērtību, tostarp tiesiskuma un pamattiesību, stiprināšana, mūsu kultūras mantojuma aizsardzība un
  iekļaušanu un izaugsmi sekmējošu
  sociāli ekonomisku pārmaiņu veicināšana,
  reaģējot uz problēmām, ko rada pastāvīgs drošības apdraudējums
  ,
  arī kibernoziegumi, un dabas
  un
  cilvēka izraisītas katastrofas
  .

droša

iekļaušanu un izaugsmi sekmējošu

reaģējot uz problēmām, ko rada pastāvīgs drošības apdraudējums

arī kibernoziegumi, un dabas

cilvēka izraisītas katastrofas

| (b) | kopa “Iekļaujoša un
  radoša
  sabiedrība”: Eiropas demokrātijas vērtību, tostarp tiesiskuma un pamattiesību, stiprināšana, mūsu kultūras mantojuma aizsardzība
  , kultūras
  un
  radošo nozaru potenciāla izpēte un tādu
  sociāli ekonomisku pārmaiņu veicināšana,
  kas sekmē iekļaušanu un izaugsmi
  ,
  tostarp migrācijas pārvaldība
  un
  migrantu integrēšana
  . |
| --- | --- |

(b)

kopa “Iekļaujoša un
  radoša
  sabiedrība”: Eiropas demokrātijas vērtību, tostarp tiesiskuma un pamattiesību, stiprināšana, mūsu kultūras mantojuma aizsardzība
  , kultūras
  un
  radošo nozaru potenciāla izpēte un tādu
  sociāli ekonomisku pārmaiņu veicināšana,
  kas sekmē iekļaušanu un izaugsmi
  ,
  tostarp migrācijas pārvaldība
  un
  migrantu integrēšana
  .

radoša

, kultūras

radošo nozaru potenciāla izpēte un tādu

kas sekmē iekļaušanu un izaugsmi

tostarp migrācijas pārvaldība

migrantu integrēšana

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – b apakšpunkts – 1. daļa

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – b apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Intervences jomas: demokrātija;
  kultūras mantojums; sociāli ekonomiskas izmaiņas; pret katastrofām noturīga sabiedrība; aizsardzība un drošība; kiberdrošība. | Intervences jomas: demokrātija;
  kultūra un radošums sociālās, kultūras un ekonomiskās pārmaiņas
  ;
  sociālās zinātnes un humanitārās zinātnes |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Intervences jomas: demokrātija;
  kultūras mantojums; sociāli ekonomiskas izmaiņas; pret katastrofām noturīga sabiedrība; aizsardzība un drošība; kiberdrošība.

kultūras mantojums; sociāli ekonomiskas izmaiņas; pret katastrofām noturīga sabiedrība; aizsardzība un drošība; kiberdrošība.

Intervences jomas: demokrātija;
  kultūra un radošums sociālās, kultūras un ekonomiskās pārmaiņas
  ;
  sociālās zinātnes un humanitārās zinātnes

kultūra un radošums sociālās, kultūras un ekonomiskās pārmaiņas

sociālās zinātnes un humanitārās zinātnes

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – c apakšpunkts – 1. daļa

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – c apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Intervences jomas: ražošanas tehnoloģijas; digitālās tehnoloģijas; progresīvi materiāli; mākslīgais intelekts un robotika; nākamās paaudzes internets; augstas veiktspējas datošana un lielie dati; aprites nozares; zemas oglekļa emisijas un “tīra” rūpniecība; kosmoss. | Intervences jomas: ražošanas tehnoloģijas; digitālās tehnoloģijas; progresīvi materiāli; mākslīgais intelekts un robotika; nākamās paaudzes internets;
  kvantu tehnoloģijas;
  augstas veiktspējas datošana un lielie dati; aprites nozares; zemas oglekļa emisijas un “tīra” rūpniecība; kosmoss. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Intervences jomas: ražošanas tehnoloģijas; digitālās tehnoloģijas; progresīvi materiāli; mākslīgais intelekts un robotika; nākamās paaudzes internets; augstas veiktspējas datošana un lielie dati; aprites nozares; zemas oglekļa emisijas un “tīra” rūpniecība; kosmoss.

Intervences jomas: ražošanas tehnoloģijas; digitālās tehnoloģijas; progresīvi materiāli; mākslīgais intelekts un robotika; nākamās paaudzes internets;
  kvantu tehnoloģijas;
  augstas veiktspējas datošana un lielie dati; aprites nozares; zemas oglekļa emisijas un “tīra” rūpniecība; kosmoss.

kvantu tehnoloģijas;

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – ca apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (c a) | kopa “Droša sabiedrība”: tādu problēmu risināšana, ko rada pastāvīgi drošības apdraudējumi, tostarp kibernoziegumi, kā arī dabas un cilvēka izraisītas katastrofas;



  Intervences jomas: organizētā noziedzība; terorisms, ekstrēmisms, radikalizācija un ideoloģiski motivēta vardarbība; robežu aizsardzības pārvaldība; kiberdrošība, privātums, datu aizsardzība; kritiski svarīgo infrastruktūru aizsardzība un uzlabota noturība pret katastrofām; pirātisms un produktu viltošana; atbalsts Savienības ārējās drošības politikai, tostarp novēršot konfliktus un veicinot miera veidošanu; koordinācijas sadarbības un sinerģiju veicināšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c a)

(c a)

kopa “Droša sabiedrība”: tādu problēmu risināšana, ko rada pastāvīgi drošības apdraudējumi, tostarp kibernoziegumi, kā arī dabas un cilvēka izraisītas katastrofas;

kopa “Droša sabiedrība”: tādu problēmu risināšana, ko rada pastāvīgi drošības apdraudējumi, tostarp kibernoziegumi, kā arī dabas un cilvēka izraisītas katastrofas;

Intervences jomas: organizētā noziedzība; terorisms, ekstrēmisms, radikalizācija un ideoloģiski motivēta vardarbība; robežu aizsardzības pārvaldība; kiberdrošība, privātums, datu aizsardzība; kritiski svarīgo infrastruktūru aizsardzība un uzlabota noturība pret katastrofām; pirātisms un produktu viltošana; atbalsts Savienības ārējās drošības politikai, tostarp novēršot konfliktus un veicinot miera veidošanu; koordinācijas sadarbības un sinerģiju veicināšana.

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – d apakšpunkts – ievaddaļa

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – d apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | kopa “Klimats, enerģētika un mobilitāte”; cīņa pret klimata pārmaiņām, labāk izprotot to cēloņus, attīstības gaitu, riskus, ietekmi un iespējas un padarot enerģētikas un transporta nozares klimatam un videi draudzīgākas, efektīvākas, konkurētspējīgākas, viedākas, drošākas un izturētspējīgākas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

kopa “Klimats, enerģētika un mobilitāte”; cīņa pret klimata pārmaiņām, labāk izprotot to cēloņus, attīstības gaitu, riskus, ietekmi un iespējas un padarot enerģētikas un transporta nozares klimatam un videi draudzīgākas, efektīvākas, konkurētspējīgākas, viedākas, drošākas un izturētspējīgākas.

| (d) | kopa “Klimats, enerģētika un mobilitāte”; cīņa pret klimata pārmaiņām, labāk izprotot to cēloņus, attīstības gaitu, riskus, ietekmi un iespējas un padarot enerģētikas un transporta nozares klimatam un videi draudzīgākas, efektīvākas, konkurētspējīgākas, viedākas, drošākas un izturētspējīgākas
  ; atjaunojamo energoresursu izmantošanas un ieradumu maiņas veicināšana
  . |
| --- | --- |

(d)

kopa “Klimats, enerģētika un mobilitāte”; cīņa pret klimata pārmaiņām, labāk izprotot to cēloņus, attīstības gaitu, riskus, ietekmi un iespējas un padarot enerģētikas un transporta nozares klimatam un videi draudzīgākas, efektīvākas, konkurētspējīgākas, viedākas, drošākas un izturētspējīgākas
  ; atjaunojamo energoresursu izmantošanas un ieradumu maiņas veicināšana
  .

; atjaunojamo energoresursu izmantošanas un ieradumu maiņas veicināšana

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – d apakšpunkts – 1. daļa

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – d apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Intervences jomas: klimata zinātne un risinājumi; energoapgāde; energosistēmas un tīkli;
  dzīvojamās un
  rūpniecības ēkas
  enerģētikas pārkārtošanas
  procesā; kopienas un pilsētas; rūpnieciskā konkurētspēja transporta nozarē; videi draudzīgs transports un mobilitāte; vieda mobilitāte; enerģijas akumulācija. | Intervences jomas: klimata zinātne un risinājumi; energoapgāde; energosistēmas un tīkli;
  ēkas enerģētikas pārkārtošanas procesā;
  rūpniecības ēkas
  enerģijas pārkārtošanās procesā; ogļu ieguves reģioni pārkārtošanās
  procesā; kopienas un pilsētas; rūpnieciskā konkurētspēja transporta nozarē; videi draudzīgs transports un mobilitāte; vieda mobilitāte; enerģijas akumulācija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Intervences jomas: klimata zinātne un risinājumi; energoapgāde; energosistēmas un tīkli;
  dzīvojamās un
  rūpniecības ēkas
  enerģētikas pārkārtošanas
  procesā; kopienas un pilsētas; rūpnieciskā konkurētspēja transporta nozarē; videi draudzīgs transports un mobilitāte; vieda mobilitāte; enerģijas akumulācija.

dzīvojamās un

enerģētikas pārkārtošanas

Intervences jomas: klimata zinātne un risinājumi; energoapgāde; energosistēmas un tīkli;
  ēkas enerģētikas pārkārtošanas procesā;
  rūpniecības ēkas
  enerģijas pārkārtošanās procesā; ogļu ieguves reģioni pārkārtošanās
  procesā; kopienas un pilsētas; rūpnieciskā konkurētspēja transporta nozarē; videi draudzīgs transports un mobilitāte; vieda mobilitāte; enerģijas akumulācija.

ēkas enerģētikas pārkārtošanas procesā;

enerģijas pārkārtošanās procesā; ogļu ieguves reģioni pārkārtošanās

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – e apakšpunkts – ievaddaļa

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – e apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | kopa “Pārtika
  un dabas resursi”
  ; zemes un jūras dabas un bioloģisko resursu aizsardzība, atjaunošana, ilgtspējīga pārvaldība un izmantošana, lai nodrošinātu pārtikas un uztura nodrošinājumu un pāreju uz zemas oglekļa emisijas un resursu ziņā efektīvu aprites ekonomiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

kopa “Pārtika
  un dabas resursi”
  ; zemes un jūras dabas un bioloģisko resursu aizsardzība, atjaunošana, ilgtspējīga pārvaldība un izmantošana, lai nodrošinātu pārtikas un uztura nodrošinājumu un pāreju uz zemas oglekļa emisijas un resursu ziņā efektīvu aprites ekonomiku.

un dabas resursi”

| (e) | kopa “Pārtika
  , dabas resursi un lauksaimniecība”
  ; zemes
  , iekšzemes ūdenstilpju
  un jūras dabas un bioloģisko resursu aizsardzība, atjaunošana, ilgtspējīga pārvaldība un izmantošana, lai nodrošinātu pārtikas un uztura nodrošinājumu un pāreju uz zemas oglekļa emisijas un resursu ziņā efektīvu aprites ekonomiku. |
| --- | --- |

(e)

kopa “Pārtika
  , dabas resursi un lauksaimniecība”
  ; zemes
  , iekšzemes ūdenstilpju
  un jūras dabas un bioloģisko resursu aizsardzība, atjaunošana, ilgtspējīga pārvaldība un izmantošana, lai nodrošinātu pārtikas un uztura nodrošinājumu un pāreju uz zemas oglekļa emisijas un resursu ziņā efektīvu aprites ekonomiku.

, dabas resursi un lauksaimniecība”

, iekšzemes ūdenstilpju

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – e apakšpunkts – 1. daļa

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – e apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Intervences jomas: vides novērošana; bioloģiskā daudzveidība un dabas kapitāls; lauksaimniecība, mežsaimniecība un lauku teritorijas;
  jūra
  un
  okeāni;
  pārtikas sistēmas; bioloģiskas inovāciju sistēmas; aprites sistēmas. | Intervences jomas: vides novērošana; bioloģiskā daudzveidība un dabas kapitāls; lauksaimniecība, mežsaimniecība un lauku teritorijas;
  jūras, okeāni, iekšējās ūdenstilpes
  un
  Zilā ekonomika
  pārtikas sistēmas; bioloģiskas inovāciju sistēmas; aprites sistēmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Intervences jomas: vides novērošana; bioloģiskā daudzveidība un dabas kapitāls; lauksaimniecība, mežsaimniecība un lauku teritorijas;
  jūra
  un
  okeāni;
  pārtikas sistēmas; bioloģiskas inovāciju sistēmas; aprites sistēmas.

jūra

okeāni;

Intervences jomas: vides novērošana; bioloģiskā daudzveidība un dabas kapitāls; lauksaimniecība, mežsaimniecība un lauku teritorijas;
  jūras, okeāni, iekšējās ūdenstilpes
  un
  Zilā ekonomika
  pārtikas sistēmas; bioloģiskas inovāciju sistēmas; aprites sistēmas.

jūras, okeāni, iekšējās ūdenstilpes

Zilā ekonomika

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – f apakšpunkts – 1. daļa

I pielikums – 2. punkts – 4. daļa – f apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Intervences jomas: veselība;
  izturētspēja
  un
  drošība
  ; digitālā joma un
  rūpniecība
  ; klimats, enerģētika un mobilitāte; pārtika un dabas resursi; atbalsts iekšējā tirgus funkcionēšanai un Eiropas Savienības ekonomikas pārvaldībai; atbalsts dalībvalstīm tiesību aktu īstenošanā un pārdomātas specializācijas stratēģiju izstrādē; politikas veidošanas analītiskie instrumenti un metodes; zināšanu pārvaldība; zināšanu un tehnoloģijas nodošana; atbalsts zinātnei politikas platformu nolūkiem. | Intervences jomas: veselība;
  iekļaujoša un radoša sabiedrība; droša sabiedrība
  ; digitālā joma
  , rūpniecība
  un
  kosmoss
  ; klimats, enerģētika un mobilitāte; pārtika un dabas resursi; atbalsts iekšējā tirgus funkcionēšanai un Eiropas Savienības ekonomikas pārvaldībai; atbalsts dalībvalstīm tiesību aktu īstenošanā un pārdomātas specializācijas stratēģiju izstrādē; politikas veidošanas analītiskie instrumenti un metodes; zināšanu pārvaldība; zināšanu un tehnoloģijas nodošana; atbalsts zinātnei politikas platformu nolūkiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Intervences jomas: veselība;
  izturētspēja
  un
  drošība
  ; digitālā joma un
  rūpniecība
  ; klimats, enerģētika un mobilitāte; pārtika un dabas resursi; atbalsts iekšējā tirgus funkcionēšanai un Eiropas Savienības ekonomikas pārvaldībai; atbalsts dalībvalstīm tiesību aktu īstenošanā un pārdomātas specializācijas stratēģiju izstrādē; politikas veidošanas analītiskie instrumenti un metodes; zināšanu pārvaldība; zināšanu un tehnoloģijas nodošana; atbalsts zinātnei politikas platformu nolūkiem.

izturētspēja

drošība

rūpniecība

Intervences jomas: veselība;
  iekļaujoša un radoša sabiedrība; droša sabiedrība
  ; digitālā joma
  , rūpniecība
  un
  kosmoss
  ; klimats, enerģētika un mobilitāte; pārtika un dabas resursi; atbalsts iekšējā tirgus funkcionēšanai un Eiropas Savienības ekonomikas pārvaldībai; atbalsts dalībvalstīm tiesību aktu īstenošanā un pārdomātas specializācijas stratēģiju izstrādē; politikas veidošanas analītiskie instrumenti un metodes; zināšanu pārvaldība; zināšanu un tehnoloģijas nodošana; atbalsts zinātnei politikas platformu nolūkiem.

iekļaujoša un radoša sabiedrība; droša sabiedrība

, rūpniecība

kosmoss

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Annex I – point 3 – introductory part

Annex I – point 3 – introductory part

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | III pīlārs.
  Atvērtā inovācija |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)

III pīlārs.
  Atvērtā inovācija

Atvērtā inovācija

| (3) | III pīlārs.
  Inovatīva Eiropa |
| --- | --- |

(3)

III pīlārs.
  Inovatīva Eiropa

Inovatīva Eiropa

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 3. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

I pielikums – 3. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ar turpmākajiem pasākumiem šis pīlārs atbilstīgi 4. pantam veicinās visu veidu inovāciju, arī revolucionāru inovāciju, un stiprinās inovatīvu risinājumu
  izmantošanu
  tirgū. Tas arī veicinās citu Programmas konkrēto mērķu īstenošanu atbilstīgi 3. pantam. | Ar turpmākajiem pasākumiem šis pīlārs atbilstīgi 4. pantam veicinās visu veidu inovāciju, arī revolucionāru
  tehnoloģiju un sociālo
  inovāciju, un stiprinās inovatīvu risinājumu
  ieviešanu
  tirgū
  , jo īpaši to, ko izstrādājuši jaunuzņēmumi un MVU sadarbībā ar pētniecības iestādēm
  . Tas arī veicinās citu Programmas konkrēto mērķu īstenošanu atbilstīgi 3. pantam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ar turpmākajiem pasākumiem šis pīlārs atbilstīgi 4. pantam veicinās visu veidu inovāciju, arī revolucionāru inovāciju, un stiprinās inovatīvu risinājumu
  izmantošanu
  tirgū. Tas arī veicinās citu Programmas konkrēto mērķu īstenošanu atbilstīgi 3. pantam.

izmantošanu

Ar turpmākajiem pasākumiem šis pīlārs atbilstīgi 4. pantam veicinās visu veidu inovāciju, arī revolucionāru
  tehnoloģiju un sociālo
  inovāciju, un stiprinās inovatīvu risinājumu
  ieviešanu
  tirgū
  , jo īpaši to, ko izstrādājuši jaunuzņēmumi un MVU sadarbībā ar pētniecības iestādēm
  . Tas arī veicinās citu Programmas konkrēto mērķu īstenošanu atbilstīgi 3. pantam.

tehnoloģiju un sociālo

ieviešanu

, jo īpaši to, ko izstrādājuši jaunuzņēmumi un MVU sadarbībā ar pētniecības iestādēm

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 4. punkts – 1. daļa

I pielikums – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ar turpmākajiem pasākumiem šī daļa atbilstīgi 4. pantam optimizēs Programmas rezultātus uzlabotas ietekmes nodrošināšanai stiprinātā Eiropas pētniecības telpā. Tā arī atbalstīs citu Programmas konkrēto mērķu īstenošanu atbilstīgi 3. pantam. Veidojot pamatu visai Programmai, šī daļa atbalstīs pasākumus, kas sniegs
  savu ieguldījumu
  vairāk zināšanās
  balstītai
  ,
  inovatīvai
  un
  dzimumlīdztiesīgai Eiropai
  , kura globālajā konkurencē ieņem līderpozīcijas; tādējādi tiks optimizētas valstu stiprās puses un potenciāls augstas veiktspējas EPT ietvaros visā Eiropā, kur zināšanas un augsti kvalificēta darbaspēka aprite notiek brīvi, kur informēti
  iezīvotāji
  izprot un uzticas pētniecības un inovācijas rezultātiem un no tiem labumu gūst visa sabiedrība, un kur ES politika, jo īpaši pētniecības un inovācijas politika, balstās uz kvalitatīviem zinātniskiem pierādījumiem. | Ar turpmākajiem pasākumiem šī daļa atbilstīgi 4. pantam optimizēs Programmas rezultātus uzlabotas ietekmes
  un pievilcības
  nodrošināšanai stiprinātā Eiropas pētniecības telpā. Tā arī atbalstīs citu Programmas konkrēto mērķu īstenošanu atbilstīgi 3. pantam. Veidojot pamatu visai Programmai, šī daļa atbalstīs pasākumus, kas sniegs
  ieguldījumu talantu piesaistīšanā Eiropai un novērsīs intelektuālā darbaspēka emigrāciju. Tie arī veicinās
  vairāk zināšanās
  balstītu
  ,
  inovatīvu
  un
  dzimumlīdztiesīgu Eiropu
  , kura globālajā konkurencē ieņem līderpozīcijas; tādējādi tiks optimizētas valstu stiprās puses un potenciāls augstas veiktspējas EPT ietvaros visā Eiropā, kur zināšanas un augsti kvalificēta darbaspēka aprite notiek brīvi
  un līdzsvaroti
  , kur informēti
  iedzīvotāji
  izprot un uzticas pētniecības un inovācijas rezultātiem un no tiem labumu gūst visa sabiedrība, un kur ES politika, jo īpaši pētniecības un inovācijas politika, balstās uz kvalitatīviem zinātniskiem pierādījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ar turpmākajiem pasākumiem šī daļa atbilstīgi 4. pantam optimizēs Programmas rezultātus uzlabotas ietekmes nodrošināšanai stiprinātā Eiropas pētniecības telpā. Tā arī atbalstīs citu Programmas konkrēto mērķu īstenošanu atbilstīgi 3. pantam. Veidojot pamatu visai Programmai, šī daļa atbalstīs pasākumus, kas sniegs
  savu ieguldījumu
  vairāk zināšanās
  balstītai
  ,
  inovatīvai
  un
  dzimumlīdztiesīgai Eiropai
  , kura globālajā konkurencē ieņem līderpozīcijas; tādējādi tiks optimizētas valstu stiprās puses un potenciāls augstas veiktspējas EPT ietvaros visā Eiropā, kur zināšanas un augsti kvalificēta darbaspēka aprite notiek brīvi, kur informēti
  iezīvotāji
  izprot un uzticas pētniecības un inovācijas rezultātiem un no tiem labumu gūst visa sabiedrība, un kur ES politika, jo īpaši pētniecības un inovācijas politika, balstās uz kvalitatīviem zinātniskiem pierādījumiem.

savu ieguldījumu

balstītai

inovatīvai

dzimumlīdztiesīgai Eiropai

iezīvotāji

Ar turpmākajiem pasākumiem šī daļa atbilstīgi 4. pantam optimizēs Programmas rezultātus uzlabotas ietekmes
  un pievilcības
  nodrošināšanai stiprinātā Eiropas pētniecības telpā. Tā arī atbalstīs citu Programmas konkrēto mērķu īstenošanu atbilstīgi 3. pantam. Veidojot pamatu visai Programmai, šī daļa atbalstīs pasākumus, kas sniegs
  ieguldījumu talantu piesaistīšanā Eiropai un novērsīs intelektuālā darbaspēka emigrāciju. Tie arī veicinās
  vairāk zināšanās
  balstītu
  ,
  inovatīvu
  un
  dzimumlīdztiesīgu Eiropu
  , kura globālajā konkurencē ieņem līderpozīcijas; tādējādi tiks optimizētas valstu stiprās puses un potenciāls augstas veiktspējas EPT ietvaros visā Eiropā, kur zināšanas un augsti kvalificēta darbaspēka aprite notiek brīvi
  un līdzsvaroti
  , kur informēti
  iedzīvotāji
  izprot un uzticas pētniecības un inovācijas rezultātiem un no tiem labumu gūst visa sabiedrība, un kur ES politika, jo īpaši pētniecības un inovācijas politika, balstās uz kvalitatīviem zinātniskiem pierādījumiem.

un pievilcības

ieguldījumu talantu piesaistīšanā Eiropai un novērsīs intelektuālā darbaspēka emigrāciju. Tie arī veicinās

balstītu

inovatīvu

dzimumlīdztiesīgu Eiropu

un līdzsvaroti

iedzīvotāji

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 4. punkts – 2. daļa

I pielikums – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Intervences jomas:
  izcilas pieredzes apmaiņa
  ; Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšana un pilnveidošana. | Intervences jomas:
  izcilības izplatīšana un līdzdalības paplašināšana, izmantojot esošos komandsadarbības, mērķsadarbības un EPT katedru instrumentus, COST, izcilības iniciatīvas un paplašinot stipendijas
  ; Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšana un pilnveidošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Intervences jomas:
  izcilas pieredzes apmaiņa
  ; Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšana un pilnveidošana.

izcilas pieredzes apmaiņa

Intervences jomas:
  izcilības izplatīšana un līdzdalības paplašināšana, izmantojot esošos komandsadarbības, mērķsadarbības un EPT katedru instrumentus, COST, izcilības iniciatīvas un paplašinot stipendijas
  ; Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšana un pilnveidošana.

izcilības izplatīšana un līdzdalības paplašināšana, izmantojot esošos komandsadarbības, mērķsadarbības un EPT katedru instrumentus, COST, izcilības iniciatīvas un paplašinot stipendijas

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. daļa – 1. ievilkums

II pielikums – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Pētniecības un inovācijas darbība: darbība, kas galvenokārt sastāv no pasākumiem, kuri tiecas izveidot jaunas zināšanas un/vai pētīt jaunas vai uzlabotas tehnoloģijas, produkta, procesa, pakalpojuma vai risinājuma piemērotību. Tā var ietvert fundamentālos pētījumus un lietišķo pētniecību, tehnoloģiju izstrādi un integrēšanu, testēšanu un apstiprināšanu neliela mēroga prototipam laboratorijā vai simulētā vidē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Pētniecības un inovācijas darbība: darbība, kas galvenokārt sastāv no pasākumiem, kuri tiecas izveidot jaunas zināšanas un/vai pētīt jaunas vai uzlabotas tehnoloģijas, produkta, procesa, pakalpojuma vai risinājuma piemērotību. Tā var ietvert fundamentālos pētījumus un lietišķo pētniecību, tehnoloģiju izstrādi un integrēšanu, testēšanu un apstiprināšanu neliela mēroga prototipam laboratorijā vai simulētā vidē;

| — | Pētniecības un inovācijas darbība: darbība, kas galvenokārt sastāv no pasākumiem, kuri tiecas izveidot jaunas zināšanas un/vai pētīt jaunas vai uzlabotas tehnoloģijas, produkta, procesa, pakalpojuma vai risinājuma piemērotību. Tā var ietvert fundamentālos pētījumus un lietišķo pētniecību, tehnoloģiju izstrādi un integrēšanu, testēšanu un apstiprināšanu neliela mēroga prototipam laboratorijā vai simulētā vidē.
  Noteiktam skaitam izraudzīto darbību sadarbībai pētniecības un inovācijas jomā piemēros pieeju “ātrais ceļš uz pētniecību un inovāciju”. |
| --- | --- |

—

Pētniecības un inovācijas darbība: darbība, kas galvenokārt sastāv no pasākumiem, kuri tiecas izveidot jaunas zināšanas un/vai pētīt jaunas vai uzlabotas tehnoloģijas, produkta, procesa, pakalpojuma vai risinājuma piemērotību. Tā var ietvert fundamentālos pētījumus un lietišķo pētniecību, tehnoloģiju izstrādi un integrēšanu, testēšanu un apstiprināšanu neliela mēroga prototipam laboratorijā vai simulētā vidē.
  Noteiktam skaitam izraudzīto darbību sadarbībai pētniecības un inovācijas jomā piemēros pieeju “ātrais ceļš uz pētniecību un inovāciju”.

Noteiktam skaitam izraudzīto darbību sadarbībai pētniecības un inovācijas jomā piemēros pieeju “ātrais ceļš uz pētniecību un inovāciju”.

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. daļa – 6. ievilkums

II pielikums – 2. daļa – 6. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Programmas līdzfinansēšanas darbība: darbība, ar ko nodrošina līdzfinansējumu pasākumu programmai, kuru izveidojuši un/vai īsteno subjekti, kas pārvalda un/vai finansē pētniecības un inovācijas programmas un kas nav Eiropas Savienības finansēšanas struktūras. Šāda pasākumu programma var atbalstīt sakaru tīklu veidošanu un koordinēšanu, pētniecību, inovāciju, eksperimentālās darbības, ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītās darbības, mācības un mobilitāti, informētības veicināšanu un komunikāciju, izplatīšanu un izmantošanu vai to kombināciju, ko tiešā veidā īsteno šie subjekti vai trešās personas, kam tie var piešķirt jebkāda apmēra finansiālo atbalstu dotāciju, godalgu, iepirkuma un “Apvārsnis Eiropa” apvienotā finansējuma veidā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Programmas līdzfinansēšanas darbība: darbība, ar ko nodrošina līdzfinansējumu pasākumu programmai, kuru izveidojuši un/vai īsteno subjekti, kas pārvalda un/vai finansē pētniecības un inovācijas programmas un kas nav Eiropas Savienības finansēšanas struktūras. Šāda pasākumu programma var atbalstīt sakaru tīklu veidošanu un koordinēšanu, pētniecību, inovāciju, eksperimentālās darbības, ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītās darbības, mācības un mobilitāti, informētības veicināšanu un komunikāciju, izplatīšanu un izmantošanu vai to kombināciju, ko tiešā veidā īsteno šie subjekti vai trešās personas, kam tie var piešķirt jebkāda apmēra finansiālo atbalstu dotāciju, godalgu, iepirkuma un “Apvārsnis Eiropa” apvienotā finansējuma veidā.

| — | Programmas līdzfinansēšanas darbība: darbība, ar ko nodrošina līdzfinansējumu pasākumu programmai, kuru izveidojuši un/vai īsteno subjekti, kas pārvalda un/vai finansē pētniecības un inovācijas programmas un kas nav Eiropas Savienības finansēšanas struktūras. Šāda pasākumu programma var atbalstīt
  starpsavienojumus,
  sakaru tīklu veidošanu un koordinēšanu, pētniecību, inovāciju, eksperimentālās darbības, ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītās darbības, mācības un mobilitāti, informētības veicināšanu un komunikāciju, izplatīšanu un izmantošanu vai to kombināciju, ko tiešā veidā īsteno šie subjekti vai trešās personas, kam tie var piešķirt jebkāda apmēra finansiālo atbalstu dotāciju, godalgu, iepirkuma un “Apvārsnis Eiropa” apvienotā finansējuma veidā. |
| --- | --- |

—

Programmas līdzfinansēšanas darbība: darbība, ar ko nodrošina līdzfinansējumu pasākumu programmai, kuru izveidojuši un/vai īsteno subjekti, kas pārvalda un/vai finansē pētniecības un inovācijas programmas un kas nav Eiropas Savienības finansēšanas struktūras. Šāda pasākumu programma var atbalstīt
  starpsavienojumus,
  sakaru tīklu veidošanu un koordinēšanu, pētniecību, inovāciju, eksperimentālās darbības, ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītās darbības, mācības un mobilitāti, informētības veicināšanu un komunikāciju, izplatīšanu un izmantošanu vai to kombināciju, ko tiešā veidā īsteno šie subjekti vai trešās personas, kam tie var piešķirt jebkāda apmēra finansiālo atbalstu dotāciju, godalgu, iepirkuma un “Apvārsnis Eiropa” apvienotā finansējuma veidā.

starpsavienojumus,

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

III pielikums – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pierādījumi, ka Eiropas partnerība ir efektīvāka Programmas saistīto mērķu īstenošanā un jo īpaši skaidras ietekmes uz
  ES
  un tās iedzīvotājiem nodrošināšanā, īpaši ņemot vērā ieguldījumu globālu problēmu risināšanā un pētniecības un inovācijas mērķu sasniegšanā, ES konkurētspējas uzlabošanā un Eiropas pētniecības un inovācijas telpas stiprināšanā un starptautiskajās saistībās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

pierādījumi, ka Eiropas partnerība ir efektīvāka Programmas saistīto mērķu īstenošanā un jo īpaši skaidras ietekmes uz
  ES
  un tās iedzīvotājiem nodrošināšanā, īpaši ņemot vērā ieguldījumu globālu problēmu risināšanā un pētniecības un inovācijas mērķu sasniegšanā, ES konkurētspējas uzlabošanā un Eiropas pētniecības un inovācijas telpas stiprināšanā un starptautiskajās saistībās;

ES

| (a) | pierādījumi, ka Eiropas partnerība ir efektīvāka Programmas saistīto mērķu īstenošanā un jo īpaši skaidras ietekmes uz
  visas Savienības
  un tās iedzīvotājiem nodrošināšanā, īpaši ņemot vērā ieguldījumu globālu problēmu risināšanā un pētniecības un inovācijas mērķu sasniegšanā, ES konkurētspējas
  un ilgtspējas
  uzlabošanā un Eiropas pētniecības un inovācijas telpas stiprināšanā un starptautiskajās saistībās; |
| --- | --- |

(a)

pierādījumi, ka Eiropas partnerība ir efektīvāka Programmas saistīto mērķu īstenošanā un jo īpaši skaidras ietekmes uz
  visas Savienības
  un tās iedzīvotājiem nodrošināšanā, īpaši ņemot vērā ieguldījumu globālu problēmu risināšanā un pētniecības un inovācijas mērķu sasniegšanā, ES konkurētspējas
  un ilgtspējas
  uzlabošanā un Eiropas pētniecības un inovācijas telpas stiprināšanā un starptautiskajās saistībās;

visas Savienības

un ilgtspējas

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

III pielikums – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | Eiropas
  partnerības
  saskanība un sinerģija ES pētniecības un inovācijas vidē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

Eiropas
  partnerības
  saskanība un sinerģija ES pētniecības un inovācijas vidē;

partnerības

| (b) | Eiropas
  partnerību
  saskanība un sinerģija ES pētniecības un inovācijas vidē
  , kā arī saskanība un sinerģija ar valstu un reģionālajām stratēģijām
  ; |
| --- | --- |

(b)

Eiropas
  partnerību
  saskanība un sinerģija ES pētniecības un inovācijas vidē
  , kā arī saskanība un sinerģija ar valstu un reģionālajām stratēģijām
  ;

partnerību

, kā arī saskanība un sinerģija ar valstu un reģionālajām stratēģijām

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – 1. punkts – c apakšpunkts

III pielikums – 1. daļa – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | Eiropas
  partnerības
  pārredzamība un atvērtība attiecībā uz prioritāšu un mērķu noteikšanu un dažādu nozaru, attiecīgā gadījumā arī starptautisku, partneru un ieinteresēto personu iesaistīšanās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

Eiropas
  partnerības
  pārredzamība un atvērtība attiecībā uz prioritāšu un mērķu noteikšanu un dažādu nozaru, attiecīgā gadījumā arī starptautisku, partneru un ieinteresēto personu iesaistīšanās;

partnerības

| (c) | Eiropas
  partnerību
  pārredzamība un atvērtība attiecībā uz prioritāšu un mērķu noteikšanu un
  to pārvaldību un
  dažādu nozaru
  un izcelsmes
  , attiecīgā gadījumā arī starptautisku, partneru un ieinteresēto personu iesaistīšanās; |
| --- | --- |

(c)

Eiropas
  partnerību
  pārredzamība un atvērtība attiecībā uz prioritāšu un mērķu noteikšanu un
  to pārvaldību un
  dažādu nozaru
  un izcelsmes
  , attiecīgā gadījumā arī starptautisku, partneru un ieinteresēto personu iesaistīšanās;

partnerību

to pārvaldību un

un izcelsmes

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – 1. punkts – d apakšpunkts – 1. apsvērums

III pielikums – 1. daļa – 1. punkts – d apakšpunkts – 1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | izmērāmus sagaidāmos iznākumus, rezultātus un ietekmi konkrētos termiņos, kā arī
  Eiropas
  būtisko ekonomisko vērtību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

izmērāmus sagaidāmos iznākumus, rezultātus un ietekmi konkrētos termiņos, kā arī
  Eiropas
  būtisko ekonomisko vērtību;

Eiropas

| — | izmērāmus sagaidāmos iznākumus, rezultātus un ietekmi konkrētos termiņos, kā arī
  ES
  būtisko ekonomisko vērtību; |
| --- | --- |

—

izmērāmus sagaidāmos iznākumus, rezultātus un ietekmi konkrētos termiņos, kā arī
  ES
  būtisko ekonomisko vērtību;

ES

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – 1. punkts – d apakšpunkts – 2. apsvērums

III pielikums – 1. daļa – 1. punkts – d apakšpunkts – 2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | sagaidāmo kvalitatīvo un kvantitatīvo sviras efektu demonstrējums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

sagaidāmo kvalitatīvo un kvantitatīvo sviras efektu demonstrējums;

| — | sagaidāmo kvalitatīvo un kvantitatīvo sviras efektu
  pārliecinošs
  demonstrējums; |
| --- | --- |

—

sagaidāmo kvalitatīvo un kvantitatīvo sviras efektu
  pārliecinošs
  demonstrējums;

pārliecinošs

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – 1. punkts – d apakšpunkts – 3. apsvērums

III pielikums – 1. daļa – 1. punkts – d apakšpunkts – 3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | pieejas, kas ļaus nodrošināt īstenošanas elastību un pielāgoties mainīgajām politikas un tirgus vajadzībām vai zinātnes sasniegumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

pieejas, kas ļaus nodrošināt īstenošanas elastību un pielāgoties mainīgajām politikas un tirgus vajadzībām vai zinātnes sasniegumiem;

| — | pieejas, kas ļaus nodrošināt īstenošanas elastību un pielāgoties mainīgajām politikas
  , sabiedrības
  un
  /vai
  tirgus vajadzībām vai zinātnes sasniegumiem; |
| --- | --- |

—

pieejas, kas ļaus nodrošināt īstenošanas elastību un pielāgoties mainīgajām politikas
  , sabiedrības
  un
  /vai
  tirgus vajadzībām vai zinātnes sasniegumiem;

, sabiedrības

/vai

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – 1. punkts – e apakšpunkts – 1. daļa

III pielikums – 1. daļa – 1. punkts – e apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Institucionalizētas Eiropas partnerības gadījumā finansiālās un/vai nefinansiālās iemaksas, kas saņemtas no partneriem, kuri nav Eiropas Savienība, būs vismaz 50 % apmērā, un tās var sasniegt 75 %
  no apkopotajām Eiropas partnerības budžeta saistībām. Katrai institucionalizētai Eiropas partnerībai ieguldījumu daļa, kas saņemta no partneriem, kuri nav Eiropas Savienība, būs nodrošināta finansiālu iemaksu veidā. | Institucionalizētas Eiropas partnerības gadījumā finansiālās un/vai nefinansiālās iemaksas, kas saņemtas no partneriem, kuri nav Eiropas Savienība, būs vismaz 50 % apmērā
  Savienības un privāto partneru partnerību gadījumā
  , un tās var sasniegt 75 %
  , ja partnerībās ir iesaistītas arī dalībvalstis
  , no
  apkopotajām
  Eiropas
  partnerības budžeta saistībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Institucionalizētas Eiropas partnerības gadījumā finansiālās un/vai nefinansiālās iemaksas, kas saņemtas no partneriem, kuri nav Eiropas Savienība, būs vismaz 50 % apmērā, un tās var sasniegt 75 %
  no apkopotajām Eiropas partnerības budžeta saistībām. Katrai institucionalizētai Eiropas partnerībai ieguldījumu daļa, kas saņemta no partneriem, kuri nav Eiropas Savienība, būs nodrošināta finansiālu iemaksu veidā.

no apkopotajām Eiropas partnerības budžeta saistībām. Katrai institucionalizētai Eiropas partnerībai ieguldījumu daļa, kas saņemta no partneriem, kuri nav Eiropas Savienība, būs nodrošināta finansiālu iemaksu veidā.

Institucionalizētas Eiropas partnerības gadījumā finansiālās un/vai nefinansiālās iemaksas, kas saņemtas no partneriem, kuri nav Eiropas Savienība, būs vismaz 50 % apmērā
  Savienības un privāto partneru partnerību gadījumā
  , un tās var sasniegt 75 %
  , ja partnerībās ir iesaistītas arī dalībvalstis
  , no
  apkopotajām
  Eiropas
  partnerības budžeta saistībām
  .

Savienības un privāto partneru partnerību gadījumā

, ja partnerībās ir iesaistītas arī dalībvalstis

apkopotajām

partnerības budžeta saistībām

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

III pielikums – 1. daļa – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (e a) | Vienojoties ar reģionālajām iestādēm, ERAF pieņem kā daļēju valsts ieguldījumu tajās Programmas līdzfinansēšanas darbībās, kurās iesaistītas dalībvalstis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e a)

(e a)

Vienojoties ar reģionālajām iestādēm, ERAF pieņem kā daļēju valsts ieguldījumu tajās Programmas līdzfinansēšanas darbībās, kurās iesaistītas dalībvalstis.

Vienojoties ar reģionālajām iestādēm, ERAF pieņem kā daļēju valsts ieguldījumu tajās Programmas līdzfinansēšanas darbībās, kurās iesaistītas dalībvalstis.

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

III pielikums – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | koordinācija un/vai kopīgi pasākumi ar citām attiecīgām pētniecības un inovācijas iniciatīvām, kas nodrošina efektīvu sinerģiju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

koordinācija un/vai kopīgi pasākumi ar citām attiecīgām pētniecības un inovācijas iniciatīvām, kas nodrošina efektīvu sinerģiju;

| (c) | koordinācija un/vai kopīgi pasākumi ar citām attiecīgām pētniecības un inovācijas iniciatīvām, kas nodrošina
  pietiekamu starpsavienojumu līmeni un
  efektīvu sinerģiju; |
| --- | --- |

(c)

koordinācija un/vai kopīgi pasākumi ar citām attiecīgām pētniecības un inovācijas iniciatīvām, kas nodrošina
  pietiekamu starpsavienojumu līmeni un
  efektīvu sinerģiju;

pietiekamu starpsavienojumu līmeni un

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – 2. punkts – d apakšpunkts

III pielikums – 1. daļa – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | juridiski saistošas apņemšanās, jo īpaši attiecībā uz finansiālām iemaksām no katra partnera visā iniciatīvas darbības laikā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

juridiski saistošas apņemšanās, jo īpaši attiecībā uz finansiālām iemaksām no katra partnera visā iniciatīvas darbības laikā;

| (d) | juridiski saistošas apņemšanās, jo īpaši attiecībā uz
  nefinansiālu ieguldījumu un/ vai
  finansiālām iemaksām no katra partnera visā iniciatīvas darbības laikā; |
| --- | --- |

(d)

juridiski saistošas apņemšanās, jo īpaši attiecībā uz
  nefinansiālu ieguldījumu un/ vai
  finansiālām iemaksām no katra partnera visā iniciatīvas darbības laikā;

nefinansiālu ieguldījumu un/ vai

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – 3. punkts – a apakšpunkts

III pielikums – 1. daļa – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | uzraudzības sistēma, kas atbilst 45. panta prasībām, izvērtē progresu konkrētu politikas mērķu sasniegšanā, sasniedzamajiem mērķiem un galvenajiem snieguma rādītājiem, kas ļauj laika gaitā novērtēt sasniegumus, ietekmi un iespējamo nepieciešamību pēc korektīvajiem pasākumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

uzraudzības sistēma, kas atbilst 45. panta prasībām, izvērtē progresu konkrētu politikas mērķu sasniegšanā, sasniedzamajiem mērķiem un galvenajiem snieguma rādītājiem, kas ļauj laika gaitā novērtēt sasniegumus, ietekmi un iespējamo nepieciešamību pēc korektīvajiem pasākumiem;

| (a) | uzraudzības sistēma, kas atbilst 45. panta prasībām, izvērtē progresu konkrētu
  programmai raksturīgu
  politikas mērķu sasniegšanā, sasniedzamajiem mērķiem un galvenajiem snieguma rādītājiem, kas ļauj laika gaitā novērtēt sasniegumus, ietekmi un iespējamo nepieciešamību pēc korektīvajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

(a)

uzraudzības sistēma, kas atbilst 45. panta prasībām, izvērtē progresu konkrētu
  programmai raksturīgu
  politikas mērķu sasniegšanā, sasniedzamajiem mērķiem un galvenajiem snieguma rādītājiem, kas ļauj laika gaitā novērtēt sasniegumus, ietekmi un iespējamo nepieciešamību pēc korektīvajiem pasākumiem;

programmai raksturīgu

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – 4. punkts – b apakšpunkts

III pielikums – 1. daļa – 4. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | atbilstīgi
  pasākumi nodrošina pakāpenisku izbeigšanu atbilstoši
  saskaņotajiem nosacījumiem
  un
  laika grafiku
  , neskarot valstu vai citu Savienības programmu iespējamo starpvalstu finansējuma turpināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

atbilstīgi
  pasākumi nodrošina pakāpenisku izbeigšanu atbilstoši
  saskaņotajiem nosacījumiem
  un
  laika grafiku
  , neskarot valstu vai citu Savienības programmu iespējamo starpvalstu finansējuma turpināšanu.

atbilstīgi

saskaņotajiem nosacījumiem

laika grafiku

| (b) | ja pagarinājuma nav, atbilstīgi
  pasākumi nodrošina pakāpenisku izbeigšanu atbilstoši
  saskaņotajam laika grafikam
  un
  nosacījumiem, kuri saskaņoti ar partneriem
  ,
  kuri juridiski uzņēmušies saistības
  neskarot valstu vai citu Savienības programmu iespējamo starpvalstu finansējuma turpināšanu
  un neskarot privātā sektora ieguldījumu un projektus, kuru īstenošana turpinās
  . |
| --- | --- |

(b)

ja pagarinājuma nav, atbilstīgi
  pasākumi nodrošina pakāpenisku izbeigšanu atbilstoši
  saskaņotajam laika grafikam
  un
  nosacījumiem, kuri saskaņoti ar partneriem
  ,
  kuri juridiski uzņēmušies saistības
  neskarot valstu vai citu Savienības programmu iespējamo starpvalstu finansējuma turpināšanu
  un neskarot privātā sektora ieguldījumu un projektus, kuru īstenošana turpinās
  .

ja pagarinājuma nav, atbilstīgi

saskaņotajam laika grafikam

nosacījumiem, kuri saskaņoti ar partneriem

kuri juridiski uzņēmušies saistības

un neskarot privātā sektora ieguldījumu un projektus, kuru īstenošana turpinās

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 1. punkts – b apakšpunkts

IV pielikums – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | KLP nodrošina pētniecības un inovācijas rezultātu vislabāko izmantošanu un veicina inovatīvu risinājumu pielietojumu, ieviešanu un izmantošanu, arī ja tie izriet no pētniecības un inovācijas pamatprogrammu finansētiem projektiem un Eiropas inovācijas partnerības “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

KLP nodrošina pētniecības un inovācijas rezultātu vislabāko izmantošanu un veicina inovatīvu risinājumu pielietojumu, ieviešanu un izmantošanu, arī ja tie izriet no pētniecības un inovācijas pamatprogrammu finansētiem projektiem un Eiropas inovācijas partnerības “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja”;

| (b) | KLP nodrošina pētniecības un inovācijas rezultātu vislabāko izmantošanu un veicina inovatīvu risinājumu pielietojumu, ieviešanu un izmantošanu, arī ja tie izriet no pētniecības un inovācijas pamatprogrammu finansētiem projektiem un Eiropas inovācijas partnerības “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja”
  un attiecīgās EIT zināšanu un inovācijas kopienas (ZIK)
  ; |
| --- | --- |

(b)

KLP nodrošina pētniecības un inovācijas rezultātu vislabāko izmantošanu un veicina inovatīvu risinājumu pielietojumu, ieviešanu un izmantošanu, arī ja tie izriet no pētniecības un inovācijas pamatprogrammu finansētiem projektiem un Eiropas inovācijas partnerības “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja”
  un attiecīgās EIT zināšanu un inovācijas kopienas (ZIK)
  ;

un attiecīgās EIT zināšanu un inovācijas kopienas (ZIK)

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 2. punkts – b apakšpunkts

IV pielikums – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | EJZF atbalsta jaunu tehnoloģiju, inovatīvu produktu un procesu un pakalpojumu izstrādāšanu, īpaši, ja tie izriet no šīs Programmas jūras un jūrlietu politikas jomās; EJZF arī veicina datu vākšanu uz sauszemes un datu apstrādi un izplata atbilstīgi Programmai atbalstītās attiecīgās darbības, kas savukārt dod ieguldījumu kopīgās zivsaimniecības politikas, ES jūrlietu politikas un starptautiskās okeāna pārvaldības
  īstenošanai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

EJZF atbalsta jaunu tehnoloģiju, inovatīvu produktu un procesu un pakalpojumu izstrādāšanu, īpaši, ja tie izriet no šīs Programmas jūras un jūrlietu politikas jomās; EJZF arī veicina datu vākšanu uz sauszemes un datu apstrādi un izplata atbilstīgi Programmai atbalstītās attiecīgās darbības, kas savukārt dod ieguldījumu kopīgās zivsaimniecības politikas, ES jūrlietu politikas un starptautiskās okeāna pārvaldības
  īstenošanai
  .

īstenošanai

| (b) | EJZF atbalsta jaunu tehnoloģiju, inovatīvu produktu un procesu un pakalpojumu izstrādāšanu, īpaši, ja tie izriet no šīs Programmas jūras un jūrlietu politikas jomās; EJZF arī veicina datu vākšanu uz sauszemes un datu apstrādi un izplata atbilstīgi Programmai atbalstītās attiecīgās darbības, kas savukārt dod ieguldījumu kopīgās zivsaimniecības politikas, ES jūrlietu politikas un starptautiskās okeāna pārvaldības
  īstenošanā un starptautisko saistību izpildē
  . |
| --- | --- |

(b)

EJZF atbalsta jaunu tehnoloģiju, inovatīvu produktu un procesu un pakalpojumu izstrādāšanu, īpaši, ja tie izriet no šīs Programmas jūras un jūrlietu politikas jomās; EJZF arī veicina datu vākšanu uz sauszemes un datu apstrādi un izplata atbilstīgi Programmai atbalstītās attiecīgās darbības, kas savukārt dod ieguldījumu kopīgās zivsaimniecības politikas, ES jūrlietu politikas un starptautiskās okeāna pārvaldības
  īstenošanā un starptautisko saistību izpildē
  .

īstenošanā un starptautisko saistību izpildē

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 3. punkts – a apakšpunkts

IV pielikums – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ERAF un
  Programmas
  apvienoto līdzfinansējumu izmanto, lai atbalstītu pasākumus, kas veido saikni starp
  pārdomātas
  specializāciju stratēģijām un starptautisko izcilību pētniecībā un inovācijā, iekļaujot kopīgās starpreģionālās/starpvalstu programmas un Eiropas mēroga pētniecības infrastruktūras, lai stiprinātu Eiropas pētniecības telpu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

ERAF un
  Programmas
  apvienoto līdzfinansējumu izmanto, lai atbalstītu pasākumus, kas veido saikni starp
  pārdomātas
  specializāciju stratēģijām un starptautisko izcilību pētniecībā un inovācijā, iekļaujot kopīgās starpreģionālās/starpvalstu programmas un Eiropas mēroga pētniecības infrastruktūras, lai stiprinātu Eiropas pētniecības telpu;

Programmas

pārdomātas

| (a) | ERAF un
  “Apvārsnis Eiropa”
  apvienoto līdzfinansējumu izmanto, lai atbalstītu pasākumus, kas veido saikni starp
  reģionālajām darbības programmām, pārdomātām
  specializāciju stratēģijām un starptautisko izcilību pētniecībā un inovācijā, iekļaujot kopīgās starpreģionālās/starpvalstu programmas un Eiropas mēroga pētniecības infrastruktūras, lai stiprinātu Eiropas pētniecības telpu; |
| --- | --- |

(a)

ERAF un
  “Apvārsnis Eiropa”
  apvienoto līdzfinansējumu izmanto, lai atbalstītu pasākumus, kas veido saikni starp
  reģionālajām darbības programmām, pārdomātām
  specializāciju stratēģijām un starptautisko izcilību pētniecībā un inovācijā, iekļaujot kopīgās starpreģionālās/starpvalstu programmas un Eiropas mēroga pētniecības infrastruktūras, lai stiprinātu Eiropas pētniecības telpu;

“Apvārsnis Eiropa”

reģionālajām darbības programmām, pārdomātām

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 3. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

IV pielikums – 3. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (a a) | ERAF līdzekļus var brīvprātīgi pārnest, lai atbalstītu Programmas darbības, jo īpaši izcilības zīmogu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a a)

(a a)

ERAF līdzekļus var brīvprātīgi pārnest, lai atbalstītu Programmas darbības, jo īpaši izcilības zīmogu;

ERAF līdzekļus var brīvprātīgi pārnest, lai atbalstītu Programmas darbības, jo īpaši izcilības zīmogu;

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 3. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

IV pielikums – 3. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (b a) | paplašina esošās reģionālās ekosistēmas, platformu tīklus un reģionālās stratēģijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b a)

(b a)

paplašina esošās reģionālās ekosistēmas, platformu tīklus un reģionālās stratēģijas;

paplašina esošās reģionālās ekosistēmas, platformu tīklus un reģionālās stratēģijas;

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 4. punkts – b apakšpunkts

IV pielikums – 4. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ESF+ komplementārā finansējuma noteikumus var izmantot, lai atbalstītu pasākumus, kas veicina cilvēkkapitāla izaugsmi pētniecībā un inovācijā ar mērķi stiprināt Eiropas pētniecības telpu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

ESF+ komplementārā finansējuma noteikumus var izmantot, lai atbalstītu pasākumus, kas veicina cilvēkkapitāla izaugsmi pētniecībā un inovācijā ar mērķi stiprināt Eiropas pētniecības telpu;

| (b) | ESF+ komplementārā finansējuma noteikumus var
  brīvprātīgi
  izmantot, lai atbalstītu
  tādus Programmas
  pasākumus, kas veicina cilvēkkapitāla izaugsmi pētniecībā un inovācijā ar mērķi stiprināt Eiropas pētniecības telpu; |
| --- | --- |

(b)

ESF+ komplementārā finansējuma noteikumus var
  brīvprātīgi
  izmantot, lai atbalstītu
  tādus Programmas
  pasākumus, kas veicina cilvēkkapitāla izaugsmi pētniecībā un inovācijā ar mērķi stiprināt Eiropas pētniecības telpu;

brīvprātīgi

tādus Programmas

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 6. punkts – b apakšpunkts

IV pielikums – 6. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | pētniecības un inovācijas vajadzības saistībā ar digitālajiem aspektiem ir konstatētas un noteiktas Programmas stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānos; Tas ietver pētniecību un inovāciju augstas veiktspējas datošanai, mākslīgajam intelektam un kiberdrošībai, apvienojot digitālās tehnoloģijas ar citām tehnoloģijām, lai radītu tehnoloģiju un ar tehnoloģijām nesaistītas inovācijas; atbalsts uzņēmumiem, kas ievieš revolucionāras inovācijas (daudzi no tiem apvieno digitālās un fiziskās tehnoloģijas); digitālās jomas integrēšana visā pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”; un atbalsts digitālās pētniecības infrastruktūrām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

pētniecības un inovācijas vajadzības saistībā ar digitālajiem aspektiem ir konstatētas un noteiktas Programmas stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānos; Tas ietver pētniecību un inovāciju augstas veiktspējas datošanai, mākslīgajam intelektam un kiberdrošībai, apvienojot digitālās tehnoloģijas ar citām tehnoloģijām, lai radītu tehnoloģiju un ar tehnoloģijām nesaistītas inovācijas; atbalsts uzņēmumiem, kas ievieš revolucionāras inovācijas (daudzi no tiem apvieno digitālās un fiziskās tehnoloģijas); digitālās jomas integrēšana visā pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”; un atbalsts digitālās pētniecības infrastruktūrām;

| (b) | pētniecības un inovācijas vajadzības saistībā ar digitālajiem aspektiem ir konstatētas un noteiktas Programmas stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānos; tas ietver pētniecību un inovāciju augstas veiktspējas datošanai, mākslīgajam intelektam un kiberdrošībai,
  sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijām, kvantu tehnoloģijām,
  apvienojot digitālās tehnoloģijas ar citām tehnoloģijām, lai radītu tehnoloģiju un ar tehnoloģijām nesaistītas inovācijas; atbalsts uzņēmumiem, kas ievieš revolucionāras inovācijas (daudzi no tiem apvieno digitālās un fiziskās tehnoloģijas); digitālās jomas integrēšana visā pīlārā “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja”; un atbalsts digitālās pētniecības infrastruktūrām; |
| --- | --- |

(b)

pētniecības un inovācijas vajadzības saistībā ar digitālajiem aspektiem ir konstatētas un noteiktas Programmas stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānos; tas ietver pētniecību un inovāciju augstas veiktspējas datošanai, mākslīgajam intelektam un kiberdrošībai,
  sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijām, kvantu tehnoloģijām,
  apvienojot digitālās tehnoloģijas ar citām tehnoloģijām, lai radītu tehnoloģiju un ar tehnoloģijām nesaistītas inovācijas; atbalsts uzņēmumiem, kas ievieš revolucionāras inovācijas (daudzi no tiem apvieno digitālās un fiziskās tehnoloģijas); digitālās jomas integrēšana visā pīlārā “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja”; un atbalsts digitālās pētniecības infrastruktūrām;

sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijām, kvantu tehnoloģijām,

Eiropas

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 6. punkts – c apakšpunkts

IV pielikums – 6. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | programma “Digitālā Eiropa” koncentrējas uz liela mēroga digitālās jaudas un infrastruktūras veidošanu augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta, kiberdrošības un uzlabotu digitālo prasmju jomā ar nolūku nodrošināt būtisku esošo vai testēto inovatīvo digitālo risinājumu plašu pārņemšanu un izmantošanu ES sistēmā visā Eiropā sabiedrības interešu lokā esošās jomās (piemēram, veselība, valsts pārvalde, tieslietas un izglītība) vai tirgus nepilnībās (piemēram, uzņēmumu digitalizācija un, īpaši, mazie un vidējie uzņēmumi); Digitālās Eiropas programma galvenokārt tiek īstenota, izmantojot koordinētas un stratēģiskas investīcijas ar dalībvalstīm, jo īpaši ar kopīgu publisko iepirkumu, investējot digitālajās spējās, kas tiks kopīgotas visā Eiropā, un ES mēroga darbībās, ar kurām atbalsta sadarbspēju un standartizāciju, kas vajadzīgas digitālā vienotā tirgus izveidei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

programma “Digitālā Eiropa” koncentrējas uz liela mēroga digitālās jaudas un infrastruktūras veidošanu augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta, kiberdrošības un uzlabotu digitālo prasmju jomā ar nolūku nodrošināt būtisku esošo vai testēto inovatīvo digitālo risinājumu plašu pārņemšanu un izmantošanu ES sistēmā visā Eiropā sabiedrības interešu lokā esošās jomās (piemēram, veselība, valsts pārvalde, tieslietas un izglītība) vai tirgus nepilnībās (piemēram, uzņēmumu digitalizācija un, īpaši, mazie un vidējie uzņēmumi); Digitālās Eiropas programma galvenokārt tiek īstenota, izmantojot koordinētas un stratēģiskas investīcijas ar dalībvalstīm, jo īpaši ar kopīgu publisko iepirkumu, investējot digitālajās spējās, kas tiks kopīgotas visā Eiropā, un ES mēroga darbībās, ar kurām atbalsta sadarbspēju un standartizāciju, kas vajadzīgas digitālā vienotā tirgus izveidei.

| (c) | programma “Digitālā Eiropa” koncentrējas uz liela mēroga digitālās jaudas un infrastruktūras veidošanu augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta, kiberdrošības
  , sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju, kvantu tehnoloģiju
  un uzlabotu digitālo prasmju jomā ar nolūku nodrošināt būtisku esošo vai testēto inovatīvo digitālo risinājumu plašu pārņemšanu un izmantošanu ES sistēmā visā Eiropā sabiedrības interešu lokā esošās jomās (piemēram, veselība, valsts pārvalde, tieslietas un izglītība) vai tirgus nepilnībās (piemēram, uzņēmumu digitalizācija un, īpaši, mazie un vidējie uzņēmumi); Digitālās Eiropas programma galvenokārt tiek īstenota, izmantojot koordinētas un stratēģiskas investīcijas ar dalībvalstīm, jo īpaši ar kopīgu publisko iepirkumu, investējot digitālajās spējās, kas tiks kopīgotas visā Eiropā, un ES mēroga darbībās, ar kurām atbalsta sadarbspēju un standartizāciju, kas vajadzīgas digitālā vienotā tirgus izveidei. |
| --- | --- |

(c)

programma “Digitālā Eiropa” koncentrējas uz liela mēroga digitālās jaudas un infrastruktūras veidošanu augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta, kiberdrošības
  , sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju, kvantu tehnoloģiju
  un uzlabotu digitālo prasmju jomā ar nolūku nodrošināt būtisku esošo vai testēto inovatīvo digitālo risinājumu plašu pārņemšanu un izmantošanu ES sistēmā visā Eiropā sabiedrības interešu lokā esošās jomās (piemēram, veselība, valsts pārvalde, tieslietas un izglītība) vai tirgus nepilnībās (piemēram, uzņēmumu digitalizācija un, īpaši, mazie un vidējie uzņēmumi); Digitālās Eiropas programma galvenokārt tiek īstenota, izmantojot koordinētas un stratēģiskas investīcijas ar dalībvalstīm, jo īpaši ar kopīgu publisko iepirkumu, investējot digitālajās spējās, kas tiks kopīgotas visā Eiropā, un ES mēroga darbībās, ar kurām atbalsta sadarbspēju un standartizāciju, kas vajadzīgas digitālā vienotā tirgus izveidei.

, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju, kvantu tehnoloģiju

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 6. punkts – f apakšpunkts

IV pielikums – 6. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | Programmas iniciatīvas prasmju un kompetenču mācību programmu izstrādei, tostarp Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta
  ZIK digitālās nodaļas
  līdzāsatrašanās centros sagatavotās, papildina “Digitāla Eiropa” atbalstītā spēju veidošana uzlabotās digitālajās prasmēs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

Programmas iniciatīvas prasmju un kompetenču mācību programmu izstrādei, tostarp Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta
  ZIK digitālās nodaļas
  līdzāsatrašanās centros sagatavotās, papildina “Digitāla Eiropa” atbalstītā spēju veidošana uzlabotās digitālajās prasmēs;

ZIK digitālās nodaļas

| (f) | Programmas iniciatīvas prasmju un kompetenču mācību programmu izstrādei, tostarp Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta
  zināšanu un inovācijas kopienu
  līdzāsatrašanās centros sagatavotās, papildina “Digitāla Eiropa” atbalstītā spēju veidošana uzlabotās digitālajās prasmēs; |
| --- | --- |

(f)

Programmas iniciatīvas prasmju un kompetenču mācību programmu izstrādei, tostarp Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta
  zināšanu un inovācijas kopienu
  līdzāsatrašanās centros sagatavotās, papildina “Digitāla Eiropa” atbalstītā spēju veidošana uzlabotās digitālajās prasmēs;

zināšanu un inovācijas kopienu

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 7. punkts – a apakšpunkts

IV pielikums – 7. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | Vienotā tirgus programma risina tirgus nepilnības, kas ietekmē visus MVU un veicina uzņēmējdarbību un uzņēmumu izveidi un izaugsmi. Pilna komplementaritāte ir konstatējama starp Vienotā tirgus programmu un turpmākās Eiropas Inovācijas padomes darbībām, kas vērstas uz inovatīviem uzņēmumiem, kā arī atbalsta pakalpojumu jomā MVU, īpaši, ja tirgus nenodrošina dzīvotspējīgu finansējumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

Vienotā tirgus programma risina tirgus nepilnības, kas ietekmē visus MVU un veicina uzņēmējdarbību un uzņēmumu izveidi un izaugsmi. Pilna komplementaritāte ir konstatējama starp Vienotā tirgus programmu un turpmākās Eiropas Inovācijas padomes darbībām, kas vērstas uz inovatīviem uzņēmumiem, kā arī atbalsta pakalpojumu jomā MVU, īpaši, ja tirgus nenodrošina dzīvotspējīgu finansējumu;

| (a) | Vienotā tirgus programma risina tirgus nepilnības, kas ietekmē visus MVU un veicina uzņēmējdarbību un uzņēmumu izveidi un izaugsmi. Pilna komplementaritāte ir konstatējama starp Vienotā tirgus programmu un
  gan EIT, gan
  turpmākās Eiropas Inovācijas padomes darbībām, kas vērstas uz inovatīviem uzņēmumiem, kā arī atbalsta pakalpojumu jomā MVU, īpaši, ja tirgus nenodrošina dzīvotspējīgu finansējumu; |
| --- | --- |

(a)

Vienotā tirgus programma risina tirgus nepilnības, kas ietekmē visus MVU un veicina uzņēmējdarbību un uzņēmumu izveidi un izaugsmi. Pilna komplementaritāte ir konstatējama starp Vienotā tirgus programmu un
  gan EIT, gan
  turpmākās Eiropas Inovācijas padomes darbībām, kas vērstas uz inovatīviem uzņēmumiem, kā arī atbalsta pakalpojumu jomā MVU, īpaši, ja tirgus nenodrošina dzīvotspējīgu finansējumu;

gan EIT, gan

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 7. punkts – b apakšpunkts

IV pielikums – 7. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, tāpat kā citas MVU atbalsta struktūras (piemēram, valstu kontaktpunkti
  un
  inovācijas aģentūras), var būt noderīgs, lai nodrošinātu atbalsta pakalpojumus
  saskaņā ar
  Eiropas Inovācijas
  padomes prasībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, tāpat kā citas MVU atbalsta struktūras (piemēram, valstu kontaktpunkti
  un
  inovācijas aģentūras), var būt noderīgs, lai nodrošinātu atbalsta pakalpojumus
  saskaņā ar
  Eiropas Inovācijas
  padomes prasībām
  .

un

saskaņā ar

padomes prasībām

| (b) | Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, tāpat kā citas MVU atbalsta struktūras (piemēram, valstu kontaktpunkti, inovācijas aģentūras
  , DIH, kompetenču centri, sertificēti inkubatori
  ), var būt noderīgs, lai nodrošinātu atbalsta pakalpojumus
  saskaņā ar programmu “Apvārsnis Eiropa” un
  Eiropas Inovācijas
  padomi
  . |
| --- | --- |

(b)

Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, tāpat kā citas MVU atbalsta struktūras (piemēram, valstu kontaktpunkti, inovācijas aģentūras
  , DIH, kompetenču centri, sertificēti inkubatori
  ), var būt noderīgs, lai nodrošinātu atbalsta pakalpojumus
  saskaņā ar programmu “Apvārsnis Eiropa” un
  Eiropas Inovācijas
  padomi
  .

, DIH, kompetenču centri, sertificēti inkubatori

saskaņā ar programmu “Apvārsnis Eiropa” un

padomi

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 8. punkts – 1. daļa

IV pielikums – 8. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| pētniecības un inovācijas vajadzības risināt ES vides, klimata un enerģētikas problēmas tiek konstatētas un noteiktas Programmas stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānošanas procesā. LIFE turpinās darboties kā katalizators ES vides, klimata un attiecīgās enerģētikas politikas un tiesību aktu īstenošanai, tostarp pārņemot un pielietojot Programmā gūtos pētniecības un inovācijas rezultātus, un palīdzēs tos izmantot valsts un (starp-)reģionu mērogā, kur tie var palīdzēt risināt vides, klimata un pārejas uz tīru enerģiju problēmas. LIFE īpaši turpinās stimulēt sinerģiju ar Programmu, piešķirot piemaksu tādu priekšlikumu novērtēšanas laikā, kuri ietver Programmas rezultātu pārņemšanu. LIFE standarta darbības projekti atbalstīs piemērotu tehnoloģiju vai metodoloģiju izstrādi, testēšanu vai demonstrējumus ieviešanai ES vidē un klimata politikā, ja šīs tehnoloģijas vai metodoloģijas pēc tam var tikt izmantotas lielā mērogā, finansējot tās no citiem avotiem, tostarp no Programmas. Programmas Eiropas Inovācijas padome var sniegt atbalstu, lai attīstītu un komercializētu jaunas revolucionāras idejas, kas varētu rasties no LIFE projektu īstenošanas. | Pētniecības un inovācijas vajadzības risināt ES vides, klimata un enerģētikas problēmas tiek konstatētas un noteiktas Programmas stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānošanas procesā. LIFE turpinās darboties kā katalizators ES vides, klimata un attiecīgās enerģētikas politikas un tiesību aktu īstenošanai, tostarp pārņemot un pielietojot Programmā gūtos pētniecības un inovācijas rezultātus, un palīdzēs tos izmantot valsts un (starp-)reģionu mērogā, kur tie var palīdzēt risināt vides, klimata un pārejas uz tīru enerģiju problēmas. LIFE īpaši turpinās stimulēt sinerģiju ar Programmu, piešķirot piemaksu tādu priekšlikumu novērtēšanas laikā, kuri ietver Programmas rezultātu pārņemšanu. LIFE standarta darbības projekti atbalstīs piemērotu tehnoloģiju vai metodoloģiju izstrādi, testēšanu vai demonstrējumus ieviešanai ES vidē un klimata politikā, ja šīs tehnoloģijas vai metodoloģijas pēc tam var tikt izmantotas lielā mērogā, finansējot tās no citiem avotiem, tostarp no Programmas. Programmas
  EIT un nākotnē izveidojamā
  Eiropas Inovācijas padome var sniegt atbalstu, lai attīstītu un komercializētu jaunas revolucionāras idejas, kas varētu rasties no LIFE projektu īstenošanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

pētniecības un inovācijas vajadzības risināt ES vides, klimata un enerģētikas problēmas tiek konstatētas un noteiktas Programmas stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānošanas procesā. LIFE turpinās darboties kā katalizators ES vides, klimata un attiecīgās enerģētikas politikas un tiesību aktu īstenošanai, tostarp pārņemot un pielietojot Programmā gūtos pētniecības un inovācijas rezultātus, un palīdzēs tos izmantot valsts un (starp-)reģionu mērogā, kur tie var palīdzēt risināt vides, klimata un pārejas uz tīru enerģiju problēmas. LIFE īpaši turpinās stimulēt sinerģiju ar Programmu, piešķirot piemaksu tādu priekšlikumu novērtēšanas laikā, kuri ietver Programmas rezultātu pārņemšanu. LIFE standarta darbības projekti atbalstīs piemērotu tehnoloģiju vai metodoloģiju izstrādi, testēšanu vai demonstrējumus ieviešanai ES vidē un klimata politikā, ja šīs tehnoloģijas vai metodoloģijas pēc tam var tikt izmantotas lielā mērogā, finansējot tās no citiem avotiem, tostarp no Programmas. Programmas Eiropas Inovācijas padome var sniegt atbalstu, lai attīstītu un komercializētu jaunas revolucionāras idejas, kas varētu rasties no LIFE projektu īstenošanas.

Pētniecības un inovācijas vajadzības risināt ES vides, klimata un enerģētikas problēmas tiek konstatētas un noteiktas Programmas stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānošanas procesā. LIFE turpinās darboties kā katalizators ES vides, klimata un attiecīgās enerģētikas politikas un tiesību aktu īstenošanai, tostarp pārņemot un pielietojot Programmā gūtos pētniecības un inovācijas rezultātus, un palīdzēs tos izmantot valsts un (starp-)reģionu mērogā, kur tie var palīdzēt risināt vides, klimata un pārejas uz tīru enerģiju problēmas. LIFE īpaši turpinās stimulēt sinerģiju ar Programmu, piešķirot piemaksu tādu priekšlikumu novērtēšanas laikā, kuri ietver Programmas rezultātu pārņemšanu. LIFE standarta darbības projekti atbalstīs piemērotu tehnoloģiju vai metodoloģiju izstrādi, testēšanu vai demonstrējumus ieviešanai ES vidē un klimata politikā, ja šīs tehnoloģijas vai metodoloģijas pēc tam var tikt izmantotas lielā mērogā, finansējot tās no citiem avotiem, tostarp no Programmas. Programmas
  EIT un nākotnē izveidojamā
  Eiropas Inovācijas padome var sniegt atbalstu, lai attīstītu un komercializētu jaunas revolucionāras idejas, kas varētu rasties no LIFE projektu īstenošanas.

EIT un nākotnē izveidojamā

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 9. punkts – a apakšpunkts

IV pielikums – 9. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | Programmas un Erasmus programmas apvienotie resursi tiek izmantoti, lai atbalstītu pasākumus Eiropas augstākās izglītības iestāžu stiprināšanai un modernizēšanai. Šādi Programma papildinās Erasmus programmas nodrošināto atbalstu Eiropas universitāšu iniciatīvai, īpaši tās pētniecības dimensijai jaunu kopīgu un integrētu ilgtermiņa un ilgtspējīgu stratēģiju izstrādes ietvaros izglītībai, pētniecībai un inovācijai, pamatojoties uz starpdisciplīnu un starpnozaru pieejām, lai padarītu šo zināšanu trīsstūri par īstenību, radot impulsu ekonomiskajai izaugsmei; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

Programmas un Erasmus programmas apvienotie resursi tiek izmantoti, lai atbalstītu pasākumus Eiropas augstākās izglītības iestāžu stiprināšanai un modernizēšanai. Šādi Programma papildinās Erasmus programmas nodrošināto atbalstu Eiropas universitāšu iniciatīvai, īpaši tās pētniecības dimensijai jaunu kopīgu un integrētu ilgtermiņa un ilgtspējīgu stratēģiju izstrādes ietvaros izglītībai, pētniecībai un inovācijai, pamatojoties uz starpdisciplīnu un starpnozaru pieejām, lai padarītu šo zināšanu trīsstūri par īstenību, radot impulsu ekonomiskajai izaugsmei;

| (a) | Programmas un Erasmus programmas apvienotie resursi tiek izmantoti, lai atbalstītu pasākumus Eiropas augstākās izglītības iestāžu stiprināšanai un modernizēšanai. Šādi Programma papildinās Erasmus programmas nodrošināto atbalstu Eiropas universitāšu iniciatīvai, īpaši tās pētniecības dimensijai jaunu kopīgu un integrētu ilgtermiņa un ilgtspējīgu stratēģiju izstrādes ietvaros izglītībai, pētniecībai un inovācijai, pamatojoties uz starpdisciplīnu un starpnozaru pieejām, lai padarītu šo zināšanu trīsstūri par īstenību, radot impulsu ekonomiskajai izaugsmei;
  EIT izglītības darbības var gan iedvesmot Eiropas universitāšu iniciatīvu, gan būt ar to saistītas. |
| --- | --- |

(a)

Programmas un Erasmus programmas apvienotie resursi tiek izmantoti, lai atbalstītu pasākumus Eiropas augstākās izglītības iestāžu stiprināšanai un modernizēšanai. Šādi Programma papildinās Erasmus programmas nodrošināto atbalstu Eiropas universitāšu iniciatīvai, īpaši tās pētniecības dimensijai jaunu kopīgu un integrētu ilgtermiņa un ilgtspējīgu stratēģiju izstrādes ietvaros izglītībai, pētniecībai un inovācijai, pamatojoties uz starpdisciplīnu un starpnozaru pieejām, lai padarītu šo zināšanu trīsstūri par īstenību, radot impulsu ekonomiskajai izaugsmei;
  EIT izglītības darbības var gan iedvesmot Eiropas universitāšu iniciatīvu, gan būt ar to saistītas.

EIT izglītības darbības var gan iedvesmot Eiropas universitāšu iniciatīvu, gan būt ar to saistītas.

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 13. punkts – b apakšpunkts

IV pielikums – 13. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | finanšu instrumentus pētniecībai un inovācijai un MVU grupē kopā fonda InvestEU ietvaros un jo īpaši izmantojot mērķtiecīgu pētniecības un inovācijas tematisko ietvaru un produktus atbilstoši MVU paredzētajai daļai, kuras mērķauditorija būs uz inovāciju orientēti MVU, tādējādi palīdzot arī īstenot Programmas mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

finanšu instrumentus pētniecībai un inovācijai un MVU grupē kopā fonda InvestEU ietvaros un jo īpaši izmantojot mērķtiecīgu pētniecības un inovācijas tematisko ietvaru un produktus atbilstoši MVU paredzētajai daļai, kuras mērķauditorija būs uz inovāciju orientēti MVU, tādējādi palīdzot arī īstenot Programmas mērķus.

| (b) | finanšu instrumentus pētniecībai un inovācijai un MVU grupē kopā fonda InvestEU ietvaros un jo īpaši izmantojot mērķtiecīgu pētniecības un inovācijas tematisko ietvaru un produktus atbilstoši MVU paredzētajai daļai, kuras mērķauditorija būs uz inovāciju orientēti MVU, tādējādi palīdzot arī īstenot Programmas mērķus.
  Tiks izveidotas spēcīgas papildinošas saiknes starp InvestEU un “Apvārsni Eiropa”. |
| --- | --- |

(b)

finanšu instrumentus pētniecībai un inovācijai un MVU grupē kopā fonda InvestEU ietvaros un jo īpaši izmantojot mērķtiecīgu pētniecības un inovācijas tematisko ietvaru un produktus atbilstoši MVU paredzētajai daļai, kuras mērķauditorija būs uz inovāciju orientēti MVU, tādējādi palīdzot arī īstenot Programmas mērķus.
  Tiks izveidotas spēcīgas papildinošas saiknes starp InvestEU un “Apvārsni Eiropa”.

Tiks izveidotas spēcīgas papildinošas saiknes starp InvestEU un “Apvārsni Eiropa”.

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 14. punkts – a apakšpunkts

IV pielikums – 14. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | Inovācijas fonds īpaši koncentrēsies uz inovāciju tehnoloģijām un procesiem ar zemu oglekļa emisiju līmeni, tostarp videi nekaitīgu oglekļa uztveršanu un utilizāciju, kas būtiski palīdz mazināt klimata pārmaiņas, kā arī produktiem, kas uzskatāmi par lielas oglekļa emisijas radošiem, un palīdzēs stimulēt tādu projektu izveidi un darbību, kuru nolūks ir nodrošināt videi nekaitīgu CO2 uztveršanu un ģeoloģisku glabāšanu, inovatīvu atjaunojamo enerģiju un enerģijas glabāšanas tehnoloģijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

Inovācijas fonds īpaši koncentrēsies uz inovāciju tehnoloģijām un procesiem ar zemu oglekļa emisiju līmeni, tostarp videi nekaitīgu oglekļa uztveršanu un utilizāciju, kas būtiski palīdz mazināt klimata pārmaiņas, kā arī produktiem, kas uzskatāmi par lielas oglekļa emisijas radošiem, un palīdzēs stimulēt tādu projektu izveidi un darbību, kuru nolūks ir nodrošināt videi nekaitīgu CO2 uztveršanu un ģeoloģisku glabāšanu, inovatīvu atjaunojamo enerģiju un enerģijas glabāšanas tehnoloģijas;

| (a) | Inovācijas fonds īpaši koncentrēsies uz inovāciju tehnoloģijām un procesiem ar zemu oglekļa emisiju līmeni, tostarp videi nekaitīgu oglekļa uztveršanu un utilizāciju, kas būtiski palīdz mazināt klimata pārmaiņas, kā arī produktiem, kas uzskatāmi par lielas oglekļa emisijas radošiem, un palīdzēs stimulēt tādu projektu izveidi un darbību, kuru nolūks ir nodrošināt videi nekaitīgu CO2 uztveršanu un ģeoloģisku glabāšanu, inovatīvu atjaunojamo enerģiju un enerģijas glabāšanas tehnoloģijas;
  Tiks izveidots piemērots satvars, lai mudinātu un stimulētu izstrādāt zaļākus ražojumus, kuriem ir ilgtspējīga pievienotā vērtība klientiem/galalietotājiem. |
| --- | --- |

(a)

Inovācijas fonds īpaši koncentrēsies uz inovāciju tehnoloģijām un procesiem ar zemu oglekļa emisiju līmeni, tostarp videi nekaitīgu oglekļa uztveršanu un utilizāciju, kas būtiski palīdz mazināt klimata pārmaiņas, kā arī produktiem, kas uzskatāmi par lielas oglekļa emisijas radošiem, un palīdzēs stimulēt tādu projektu izveidi un darbību, kuru nolūks ir nodrošināt videi nekaitīgu CO2 uztveršanu un ģeoloģisku glabāšanu, inovatīvu atjaunojamo enerģiju un enerģijas glabāšanas tehnoloģijas;
  Tiks izveidots piemērots satvars, lai mudinātu un stimulētu izstrādāt zaļākus ražojumus, kuriem ir ilgtspējīga pievienotā vērtība klientiem/galalietotājiem.

Tiks izveidots piemērots satvars, lai mudinātu un stimulētu izstrādāt zaļākus ražojumus, kuriem ir ilgtspējīga pievienotā vērtība klientiem/galalietotājiem.

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 14. punkts – b apakšpunkts

IV pielikums – 14. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | Programma finansēs tādu tehnoloģiju izstrādi un
  demonstrējumus
  , kas atbilst
  ES
  dekarbonizācijas, enerģētikas un rūpniecības pārveidošanas mērķiem, jo īpaši 2. pīlārā minētos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

Programma finansēs tādu tehnoloģiju izstrādi un
  demonstrējumus
  , kas atbilst
  ES
  dekarbonizācijas, enerģētikas un rūpniecības pārveidošanas mērķiem, jo īpaši 2. pīlārā minētos;

demonstrējumus

ES

| (b) | Programma finansēs tādu tehnoloģiju
  , arī revolucionāru risinājumu,
  izstrādi
  , demonstrējumus
  un
  īstenošanu
  , kas atbilst
  mazoglekļa ekonomikas un Savienības
  dekarbonizācijas, enerģētikas un rūpniecības pārveidošanas mērķiem, jo īpaši 2. pīlārā minētos
  un izmantojot EIT. |
| --- | --- |

(b)

Programma finansēs tādu tehnoloģiju
  , arī revolucionāru risinājumu,
  izstrādi
  , demonstrējumus
  un
  īstenošanu
  , kas atbilst
  mazoglekļa ekonomikas un Savienības
  dekarbonizācijas, enerģētikas un rūpniecības pārveidošanas mērķiem, jo īpaši 2. pīlārā minētos
  un izmantojot EIT.

, arī revolucionāru risinājumu,

, demonstrējumus

īstenošanu

mazoglekļa ekonomikas un Savienības

un izmantojot EIT.

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 14. punkts – c apakšpunkts

IV pielikums – 14. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ja tas atbilst tā atlases un dotāciju piešķiršanas kritēriju izpildei, Inovācijas fonds var atbalstīt atbalsttiesīgo projektu demonstrējumu posmus,
  kuri ir saņēmuši
  pamatprogrammas pētniecībai un inovācijai atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

ja tas atbilst tā atlases un dotāciju piešķiršanas kritēriju izpildei, Inovācijas fonds var atbalstīt atbalsttiesīgo projektu demonstrējumu posmus,
  kuri ir saņēmuši
  pamatprogrammas pētniecībai un inovācijai atbalstu.

kuri ir saņēmuši

| (c) | ja tas atbilst tā atlases un dotāciju piešķiršanas kritēriju izpildei, Inovācijas fonds var atbalstīt atbalsttiesīgo projektu demonstrējumu posmus
  . Projekti
  ,
  kas saņem atbalstu no Inovācijas fonda, var būt tiesīgi saņemt
  pamatprogrammas pētniecībai un inovācijai atbalstu
  , un otrādi
  .
  Lai papildinātu programmu “Apvārsnis Eiropa”, Inovācijas fonds var koncentrēties uz tirgum pietuvinātām inovācijām, kas ļauj būtiski un ātri samazināt CO2 emisijas. Tiks izveidotas spēcīgas papildinošas saiknes starp Inovācijas fondu un “Apvārsni Eiropa”. |
| --- | --- |

(c)

ja tas atbilst tā atlases un dotāciju piešķiršanas kritēriju izpildei, Inovācijas fonds var atbalstīt atbalsttiesīgo projektu demonstrējumu posmus
  . Projekti
  ,
  kas saņem atbalstu no Inovācijas fonda, var būt tiesīgi saņemt
  pamatprogrammas pētniecībai un inovācijai atbalstu
  , un otrādi
  .
  Lai papildinātu programmu “Apvārsnis Eiropa”, Inovācijas fonds var koncentrēties uz tirgum pietuvinātām inovācijām, kas ļauj būtiski un ātri samazināt CO2 emisijas. Tiks izveidotas spēcīgas papildinošas saiknes starp Inovācijas fondu un “Apvārsni Eiropa”.

. Projekti

kas saņem atbalstu no Inovācijas fonda, var būt tiesīgi saņemt

, un otrādi

Lai papildinātu programmu “Apvārsnis Eiropa”, Inovācijas fonds var koncentrēties uz tirgum pietuvinātām inovācijām, kas ļauj būtiski un ātri samazināt CO2

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 16. punkts

IV pielikums – 16. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 16. | Sinerģija
  ar Eiropas Aizsardzības fondu
  sniegs labumu civilajai un aizsardzības pētniecībai. Lieka
  dublēšanās
  tiks novērsta
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

16.

Sinerģija
  ar Eiropas Aizsardzības fondu
  sniegs labumu civilajai un aizsardzības pētniecībai. Lieka
  dublēšanās
  tiks novērsta
  .

Sinerģija

sniegs labumu civilajai un aizsardzības pētniecībai. Lieka

tiks novērsta

| 16. | Potenciālā sinerģija
  ar Eiropas Aizsardzības fondu
  palīdzēs izvairīties no
  dublēšanās. |
| --- | --- |

16.

Potenciālā sinerģija
  ar Eiropas Aizsardzības fondu
  palīdzēs izvairīties no
  dublēšanās.

Potenciālā sinerģija

palīdzēs izvairīties no

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 16.a punkts (jauns)

IV pielikums – 16.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 16.a | Sinerģija ar programmu “Radošā Eiropa” atbalstīs konkurētspēju un inovāciju, veicinot ekonomisko un sociālo izaugsmi un publisko līdzekļu lietderīgu izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

16.a

16.a

Sinerģija ar programmu “Radošā Eiropa” atbalstīs konkurētspēju un inovāciju, veicinot ekonomisko un sociālo izaugsmi un publisko līdzekļu lietderīgu izmantošanu.

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 16.b punkts (jauns)

IV pielikums – 16.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 16.b | Paredzamas sinerģija ar jebkuru svarīgu kopīgas Eiropas ieinteresētības projektu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

16.b

16.b

Paredzamas sinerģija ar jebkuru svarīgu kopīgas Eiropas ieinteresētības projektu.

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 1. daļa

V pielikums – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ietekmes ceļi un saistītie galvenie ietekmes ceļu rādītāji strukturē pamatprogrammas snieguma uzraudzību mērķu sasniegšanas procesā. Ietekmes ceļiem ir būtisks laika aspekts:
  izšķir īstermiņa
  ,
  vidēja termiņa
  un
  ilgtermiņa ietekmes ceļus
  . Ietekmes
  ceļu rādītāji kalpo par norādēm
  ,
  kas ļauj spriest par panākto progresu
  katrā
  pētniecības
  un
  inovāciju ietekmes veidā pamatprogrammas līmenī
  . Atsevišķas programmas daļas sniegs savu ieguldījumu šajos rādītājos atšķirīgā pakāpē un izmantojot atšķirīgus mehānismus. Ir iespējams izmantot papildu rādītājus, lai pēc vajadzības uzraudzītu atsevišķas programmas daļas. | Ietekmes ceļi un saistītie galvenie ietekmes ceļu rādītāji strukturē pamatprogrammas snieguma uzraudzību mērķu sasniegšanas procesā
  , kā norādīts 3. pantā
  . Ietekmes ceļiem ir būtisks laika aspekts
  , un tie atspoguļo četras savstarpēji papildinošas ietekmes kategorijas, kas atspoguļo pētniecības un inovācijas ieguldījuma nelineāro būtību
  :
  zinātnē, sabiedrībā, ekonomikā un Eiropas pētniecības telpā. Katrā no minētajām
  ietekmes
  kategorijām tiks izmantotas aizstājējvērtības, ko izmantos
  ,
  lai sekotu līdzi progresam īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā
  katrā
  no kategorijām
  un
  pa dalībvalstīm un asociētajām valstīm
  . Atsevišķas programmas daļas sniegs savu ieguldījumu šajos rādītājos atšķirīgā pakāpē un izmantojot atšķirīgus mehānismus. Ir iespējams izmantot papildu rādītājus, lai pēc vajadzības uzraudzītu atsevišķas programmas daļas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ietekmes ceļi un saistītie galvenie ietekmes ceļu rādītāji strukturē pamatprogrammas snieguma uzraudzību mērķu sasniegšanas procesā. Ietekmes ceļiem ir būtisks laika aspekts:
  izšķir īstermiņa
  ,
  vidēja termiņa
  un
  ilgtermiņa ietekmes ceļus
  . Ietekmes
  ceļu rādītāji kalpo par norādēm
  ,
  kas ļauj spriest par panākto progresu
  katrā
  pētniecības
  un
  inovāciju ietekmes veidā pamatprogrammas līmenī
  . Atsevišķas programmas daļas sniegs savu ieguldījumu šajos rādītājos atšķirīgā pakāpē un izmantojot atšķirīgus mehānismus. Ir iespējams izmantot papildu rādītājus, lai pēc vajadzības uzraudzītu atsevišķas programmas daļas.

izšķir īstermiņa

vidēja termiņa

ilgtermiņa ietekmes ceļus

ceļu rādītāji kalpo par norādēm

kas ļauj spriest par panākto progresu

pētniecības

inovāciju ietekmes veidā pamatprogrammas līmenī

Ietekmes ceļi un saistītie galvenie ietekmes ceļu rādītāji strukturē pamatprogrammas snieguma uzraudzību mērķu sasniegšanas procesā
  , kā norādīts 3. pantā
  . Ietekmes ceļiem ir būtisks laika aspekts
  , un tie atspoguļo četras savstarpēji papildinošas ietekmes kategorijas, kas atspoguļo pētniecības un inovācijas ieguldījuma nelineāro būtību
  :
  zinātnē, sabiedrībā, ekonomikā un Eiropas pētniecības telpā. Katrā no minētajām
  ietekmes
  kategorijām tiks izmantotas aizstājējvērtības, ko izmantos
  ,
  lai sekotu līdzi progresam īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā
  katrā
  no kategorijām
  un
  pa dalībvalstīm un asociētajām valstīm
  . Atsevišķas programmas daļas sniegs savu ieguldījumu šajos rādītājos atšķirīgā pakāpē un izmantojot atšķirīgus mehānismus. Ir iespējams izmantot papildu rādītājus, lai pēc vajadzības uzraudzītu atsevišķas programmas daļas.

, kā norādīts 3. pantā

, un tie atspoguļo četras savstarpēji papildinošas ietekmes kategorijas, kas atspoguļo pētniecības un inovācijas ieguldījuma nelineāro būtību

zinātnē, sabiedrībā, ekonomikā un Eiropas pētniecības telpā. Katrā no minētajām

kategorijām tiks izmantotas aizstājējvērtības, ko izmantos

lai sekotu līdzi progresam īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā

no kategorijām

pa dalībvalstīm un asociētajām valstīm

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 2. daļa

V pielikums – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Galveno ietekmes ceļu rādītāju pamatā esošie mikrodati tiks vākti visām Programmas daļām un visiem nodrošināšanas mehānismiem centrāli pārvaldītā un saskaņotā veidā un atbilstīgā detalizācijas līmenī ar minimālu ziņošanas slogu saņēmējiem. | Galveno ietekmes ceļu rādītāju pamatā esošie mikrodati tiks vākti visām Programmas daļām un visiem nodrošināšanas mehānismiem centrāli pārvaldītā un saskaņotā veidā un atbilstīgā detalizācijas līmenī ar minimālu ziņošanas slogu saņēmējiem.
  Empīriskie pierādījumi un rādītāji, cik vien iespējams, jāpapildina ar kvalitatīvu analīzi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Galveno ietekmes ceļu rādītāju pamatā esošie mikrodati tiks vākti visām Programmas daļām un visiem nodrošināšanas mehānismiem centrāli pārvaldītā un saskaņotā veidā un atbilstīgā detalizācijas līmenī ar minimālu ziņošanas slogu saņēmējiem.

Galveno ietekmes ceļu rādītāju pamatā esošie mikrodati tiks vākti visām Programmas daļām un visiem nodrošināšanas mehānismiem centrāli pārvaldītā un saskaņotā veidā un atbilstīgā detalizācijas līmenī ar minimālu ziņošanas slogu saņēmējiem.
  Empīriskie pierādījumi un rādītāji, cik vien iespējams, jāpapildina ar kvalitatīvu analīzi.

Empīriskie pierādījumi un rādītāji, cik vien iespējams, jāpapildina ar kvalitatīvu analīzi.

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 4. daļa

V pielikums – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| No Programmas tiek sagaidīta ietekme uz sabiedrību, risinot ES politikas prioritātes, izmantojot pētniecību un inovāciju, nodrošinot ieguvumus un ietekmi ar pētniecības un inovācijas uzdevumiem un stiprinot inovācijas ieviešanu sabiedrībā. Panākumus šīs ietekmes sasniegšanā uzraudzīs, izmantojot aizstājējvērtības, kas noteiktas kopā ar tālāk norādītajiem četriem galvenajiem ietekmes ceļiem. | No Programmas tiek sagaidīta ietekme uz sabiedrību, risinot
  globālās problēmas, kas ietvertas II pīlārā un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķos, kā arī
  ES politikas prioritātes
  un saistības
  , izmantojot pētniecību un inovāciju, nodrošinot ieguvumus un ietekmi ar pētniecības un inovācijas uzdevumiem un stiprinot inovācijas ieviešanu sabiedrībā
  , tādējādi uzlabojot iedzīvotāju labklājību
  . Panākumus šīs ietekmes sasniegšanā uzraudzīs, izmantojot aizstājējvērtības, kas noteiktas kopā ar tālāk norādītajiem četriem galvenajiem ietekmes ceļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

No Programmas tiek sagaidīta ietekme uz sabiedrību, risinot ES politikas prioritātes, izmantojot pētniecību un inovāciju, nodrošinot ieguvumus un ietekmi ar pētniecības un inovācijas uzdevumiem un stiprinot inovācijas ieviešanu sabiedrībā. Panākumus šīs ietekmes sasniegšanā uzraudzīs, izmantojot aizstājējvērtības, kas noteiktas kopā ar tālāk norādītajiem četriem galvenajiem ietekmes ceļiem.

No Programmas tiek sagaidīta ietekme uz sabiedrību, risinot
  globālās problēmas, kas ietvertas II pīlārā un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķos, kā arī
  ES politikas prioritātes
  un saistības
  , izmantojot pētniecību un inovāciju, nodrošinot ieguvumus un ietekmi ar pētniecības un inovācijas uzdevumiem un stiprinot inovācijas ieviešanu sabiedrībā
  , tādējādi uzlabojot iedzīvotāju labklājību
  . Panākumus šīs ietekmes sasniegšanā uzraudzīs, izmantojot aizstājējvērtības, kas noteiktas kopā ar tālāk norādītajiem četriem galvenajiem ietekmes ceļiem.

globālās problēmas, kas ietvertas II pīlārā un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķos, kā arī

un saistības

, tādējādi uzlabojot iedzīvotāju labklājību

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 2. tabula

V pielikums – 2. tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| Gaidāmā ietekme uz sabiedrību | Īstermiņa | Vidēja termiņa | Ilgtermiņa |
| --- | --- | --- | --- |
| Pievēršanās ES politikas prioritātēm, izmantojot pētniecību un inovāciju | Izlaide —
  tādu izlaižu skaits un īpatsvars, kas attiecas uz konkrētām ES politikas prioritātēm | Risinājumi —
  tādu inovāciju un zinātnisko rezultātu skaits un īpatsvars, kas attiecas uz konkrētām ES politikas prioritātēm | Ieguvumi —
  pamatprogrammas finansēto rezultātu izmantošanas apkopotā aplēstā ietekme uz konkrētām ES politikas prioritātēm,
  tostarp
  ieguldījums politikas un tiesību aktu izstrādes procesā |
| Ieguvumu un ietekmes nodrošināšana, izmantojot pētniecības un inovācijas uzdevumus | Pētniecības un inovācijas uzdevumu izlaide —
  konkrētu pētniecības un inovācijas uzdevumu izlaide | Pētniecības un inovācijas uzdevumu rezultāti —
  konkrētu pētniecības un inovācijas uzdevumu rezultāti | Īstenotie pētniecības un inovācijas uzdevumu mērķi —
  konkrētos pētniecības un inovācijas uzdevumos īstenotie mērķi |
| Inovācijas pārņemšanas sabiedrībā stiprināšana | Līdzradīšana —
  tādu pamatprogrammas projektu skaits un īpatsvars, kuros ES iedzīvotāji un galalietotāji palīdz līdzradīt pētniecības un inovācijas saturu | Iesaistīšana —
  tādu pamatprogrammas saņēmējsubjektu skaits un īpatsvars, kuriem ir pēc pamatprogrammas projekta īstenojamas iedzīvotāju un galalietotāju iesaistīšanas mehānisms | Pētniecības un inovācijas pārņemšana sabiedrībā
  Pamatprogrammas
  līdzradīto
  zinātnisko rezultātu un inovatīvo risinājumu pārņemšana un informēšana par tiem |

Gaidāmā ietekme uz sabiedrību

Īstermiņa

Vidēja termiņa

Ilgtermiņa

Pievēršanās ES politikas prioritātēm, izmantojot pētniecību un inovāciju

Izlaide —

tādu izlaižu skaits un īpatsvars, kas attiecas uz konkrētām ES politikas prioritātēm

Risinājumi —

tādu inovāciju un zinātnisko rezultātu skaits un īpatsvars, kas attiecas uz konkrētām ES politikas prioritātēm

Ieguvumi —

pamatprogrammas finansēto rezultātu izmantošanas apkopotā aplēstā ietekme uz konkrētām ES politikas prioritātēm,
  tostarp
  ieguldījums politikas un tiesību aktu izstrādes procesā

tostarp

Ieguvumu un ietekmes nodrošināšana, izmantojot pētniecības un inovācijas uzdevumus

Pētniecības un inovācijas uzdevumu izlaide —

konkrētu pētniecības un inovācijas uzdevumu izlaide

Pētniecības un inovācijas uzdevumu rezultāti —

konkrētu pētniecības un inovācijas uzdevumu rezultāti

Īstenotie pētniecības un inovācijas uzdevumu mērķi —

konkrētos pētniecības un inovācijas uzdevumos īstenotie mērķi

Inovācijas pārņemšanas sabiedrībā stiprināšana

Līdzradīšana —

tādu pamatprogrammas projektu skaits un īpatsvars, kuros ES iedzīvotāji un galalietotāji palīdz līdzradīt pētniecības un inovācijas saturu

Iesaistīšana —

tādu pamatprogrammas saņēmējsubjektu skaits un īpatsvars, kuriem ir pēc pamatprogrammas projekta īstenojamas iedzīvotāju un galalietotāju iesaistīšanas mehānisms

Pētniecības un inovācijas pārņemšana sabiedrībā

Pamatprogrammas
  līdzradīto
  zinātnisko rezultātu un inovatīvo risinājumu pārņemšana un informēšana par tiem

līdzradīto

Grozījums

Grozījums

| Gaidāmā ietekme uz sabiedrību | Īstermiņa | Vidēja termiņa | Ilgtermiņa |
| --- | --- | --- | --- |
| Pievēršanās
  “Apvārsnis Eiropa mērķiem” un
  ES politikas prioritātēm, izmantojot pētniecību un inovāciju | Izlaide —
  tādu izlaižu skaits un īpatsvars, kas attiecas uz
  konkrētiem “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un
  konkrētām ES politikas prioritātēm | Risinājumi —
  tādu inovāciju un zinātnisko rezultātu skaits un īpatsvars, kas attiecas uz
  konkrētiem “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un
  konkrētām ES politikas prioritātēm | Ieguvumi —
  pamatprogrammas finansēto rezultātu izmantošanas apkopotā aplēstā ietekme uz
  konkrētiem “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un
  konkrētām ES politikas prioritātēm, ieguldījums politikas un tiesību aktu izstrādes procesā |
| Ieguvumu un ietekmes nodrošināšana, izmantojot pētniecības un inovācijas uzdevumus
  un partnerības | Pētniecības un inovācijas uzdevumu izlaide —
  konkrētu pētniecības un inovācijas uzdevumu izlaide
  un partnerības | Pētniecības un inovācijas uzdevumu rezultāti —
  konkrētu pētniecības un inovācijas uzdevumu rezultāti
  un partnerības | Īstenotie pētniecības un inovācijas uzdevumu mērķi —
  konkrētos pētniecības un inovācijas uzdevumos īstenotie mērķi
  un partnerības |
| Savienības saistību izpilde klimata jomā | Projekti un izlaide —




  ar klimatu saistītu projektu un izlaižu skaits un daļa (pa uzdevumiem, partnerībām un Programmas budžeta pozīcijām) | Ar klimatu saistītu pamatprogrammu projektu inovācijas —




  to jauninājumu skaits no pamatprogrammas projektiem, kas ir saistīti ar klimatu, tostarp kam piešķirtas IĪT | Ar klimatu saistīto projektu ietekme uz sabiedrību un ekonomiku –




  Apkopota aplēstā ietekme uz Parīzes nolīgumam atbilstošajām ES ilgtermiņa saistībām klimata un enerģētikas jomā, kuru rada pamatprogrammas finansēto rezultātu izmantošana




  Ar klimatu saistīto attiecīgo projektu ekonomiskās, sabiedrības un vides izmaksas un ieguvumi








  — | Inovatīvu klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās risinājumu, kas izstrādāti pamatprogrammas projektos, izmantošana |

Gaidāmā ietekme uz sabiedrību

Īstermiņa

Vidēja termiņa

Ilgtermiņa

Pievēršanās
  “Apvārsnis Eiropa mērķiem” un
  ES politikas prioritātēm, izmantojot pētniecību un inovāciju

“Apvārsnis Eiropa mērķiem” un

Izlaide —

tādu izlaižu skaits un īpatsvars, kas attiecas uz
  konkrētiem “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un
  konkrētām ES politikas prioritātēm

konkrētiem “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un

Risinājumi —

tādu inovāciju un zinātnisko rezultātu skaits un īpatsvars, kas attiecas uz
  konkrētiem “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un
  konkrētām ES politikas prioritātēm

konkrētiem “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un

Ieguvumi —

pamatprogrammas finansēto rezultātu izmantošanas apkopotā aplēstā ietekme uz
  konkrētiem “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un
  konkrētām ES politikas prioritātēm, ieguldījums politikas un tiesību aktu izstrādes procesā

konkrētiem “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un

Ieguvumu un ietekmes nodrošināšana, izmantojot pētniecības un inovācijas uzdevumus
  un partnerības

un partnerības

Pētniecības un inovācijas uzdevumu izlaide —

konkrētu pētniecības un inovācijas uzdevumu izlaide
  un partnerības

un partnerības

Pētniecības un inovācijas uzdevumu rezultāti —

konkrētu pētniecības un inovācijas uzdevumu rezultāti
  un partnerības

un partnerības

Īstenotie pētniecības un inovācijas uzdevumu mērķi —

konkrētos pētniecības un inovācijas uzdevumos īstenotie mērķi
  un partnerības

un partnerības

Savienības saistību izpilde klimata jomā

Savienības saistību izpilde klimata jomā

Projekti un izlaide —

Projekti un izlaide —

ar klimatu saistītu projektu un izlaižu skaits un daļa (pa uzdevumiem, partnerībām un Programmas budžeta pozīcijām)

ar klimatu saistītu projektu un izlaižu skaits un daļa (pa uzdevumiem, partnerībām un Programmas budžeta pozīcijām)

Ar klimatu saistītu pamatprogrammu projektu inovācijas —

Ar klimatu saistītu pamatprogrammu projektu inovācijas —

to jauninājumu skaits no pamatprogrammas projektiem, kas ir saistīti ar klimatu, tostarp kam piešķirtas IĪT

to jauninājumu skaits no pamatprogrammas projektiem, kas ir saistīti ar klimatu, tostarp kam piešķirtas IĪT

Ar klimatu saistīto projektu ietekme uz sabiedrību un ekonomiku –

Ar klimatu saistīto projektu ietekme uz sabiedrību un ekonomiku –

Apkopota aplēstā ietekme uz Parīzes nolīgumam atbilstošajām ES ilgtermiņa saistībām klimata un enerģētikas jomā, kuru rada pamatprogrammas finansēto rezultātu izmantošana

Apkopota aplēstā ietekme uz Parīzes nolīgumam atbilstošajām ES ilgtermiņa saistībām klimata un enerģētikas jomā, kuru rada pamatprogrammas finansēto rezultātu izmantošana

Ar klimatu saistīto attiecīgo projektu ekonomiskās, sabiedrības un vides izmaksas un ieguvumi

Ar klimatu saistīto attiecīgo projektu ekonomiskās, sabiedrības un vides izmaksas un ieguvumi

—

Inovatīvu klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās risinājumu, kas izstrādāti pamatprogrammas projektos, izmantošana

Inovatīvu klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās risinājumu, kas izstrādāti pamatprogrammas projektos, izmantošana

| — | Aplēstā šo risinājumu izmantošanas ietekme uz nodarbinātību un uzņēmumu izveidi, ekonomikas izaugsmi, tīru enerģiju, veselību un labklājību (tostarp gaisa, augsnes un ūdens kvalitāti). |
| --- | --- |

—

Aplēstā šo risinājumu izmantošanas ietekme uz nodarbinātību un uzņēmumu izveidi, ekonomikas izaugsmi, tīru enerģiju, veselību un labklājību (tostarp gaisa, augsnes un ūdens kvalitāti).

Aplēstā šo risinājumu izmantošanas ietekme uz nodarbinātību un uzņēmumu izveidi, ekonomikas izaugsmi, tīru enerģiju, veselību un labklājību (tostarp gaisa, augsnes un ūdens kvalitāti).

Pētniecības un inovācijas pārņemšana sabiedrībā, DV

Līdzradīšana —

tādu pamatprogrammas projektu skaits un īpatsvars, kuros ES iedzīvotāji un galalietotāji palīdz radīt pētniecības un inovācijas saturu

Iesaistīšana —

tādu pamatprogrammas saņēmējsubjektu skaits un īpatsvars, kuriem ir pēc pamatprogrammas projekta īstenojamas iedzīvotāju un galalietotāju iesaistīšanas mehānisms

Pētniecības un inovācijas pārņemšana sabiedrībā

Pamatprogrammas zinātnisko rezultātu un inovatīvo risinājumu pārņemšana un informēšana par tiem, kā arī piekļuve tiem

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 5. daļa

V pielikums – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| No Programmas tiek sagaidīta tāda ietekme uz ekonomiku/inovāciju, kas atstāj iespaidu uz uzņēmumu izveidi un izaugsmi, radot tiešu un netiešu nodarbinātību un ieguldījumu kāpināšanu pētniecībā un inovācijā. Panākumus šīs ietekmes sasniegšanā uzraudzīs, izmantojot aizstājējvērtības, kas noteiktas kopā ar tālāk norādītajiem trim galvenajiem ietekmes ceļiem. | No Programmas tiek sagaidīta tāda ietekme uz ekonomiku/inovāciju,
  īpaši Savienībā,
  kas atstāj iespaidu uz uzņēmumu izveidi un izaugsmi, radot tiešu un netiešu nodarbinātību
  , īpaši Savienībā,
  un ieguldījumu kāpināšanu pētniecībā un inovācijā. Panākumus šīs ietekmes sasniegšanā uzraudzīs, izmantojot aizstājējvērtības, kas noteiktas kopā ar tālāk norādītajiem trim galvenajiem ietekmes ceļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

No Programmas tiek sagaidīta tāda ietekme uz ekonomiku/inovāciju, kas atstāj iespaidu uz uzņēmumu izveidi un izaugsmi, radot tiešu un netiešu nodarbinātību un ieguldījumu kāpināšanu pētniecībā un inovācijā. Panākumus šīs ietekmes sasniegšanā uzraudzīs, izmantojot aizstājējvērtības, kas noteiktas kopā ar tālāk norādītajiem trim galvenajiem ietekmes ceļiem.

No Programmas tiek sagaidīta tāda ietekme uz ekonomiku/inovāciju,
  īpaši Savienībā,
  kas atstāj iespaidu uz uzņēmumu izveidi un izaugsmi, radot tiešu un netiešu nodarbinātību
  , īpaši Savienībā,
  un ieguldījumu kāpināšanu pētniecībā un inovācijā. Panākumus šīs ietekmes sasniegšanā uzraudzīs, izmantojot aizstājējvērtības, kas noteiktas kopā ar tālāk norādītajiem trim galvenajiem ietekmes ceļiem.

īpaši Savienībā,

, īpaši Savienībā,

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 3. tabula

V pielikums – 3. tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| Gaidāmā ietekme uz ekonomiku/inovāciju | Īstermiņa | Vidēja termiņa | Ilgtermiņa |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz inovāciju balstītas izaugsmes radīšana | Inovatīva izlaide –
  tādu inovatīvu produktu, procesu vai metožu skaits, kas izstrādāti pamatprogrammā (pēc inovācijas veida), un ar tiem saistītie intelektuālā īpašuma tiesību pieteikumi | Inovācijas –
  tādu inovāciju skaits, kas izstrādātas pamatprogrammas projektos (pēc inovācijas veida), tostarp inovācijas, kurām piešķirtas intelektuālā īpašuma tiesības | Ekonomikas izaugsme –
  uzņēmumu, kas izstrādājuši pamatprogrammas inovācijas, izveide, izaugsme un tirgus daļas |
| Vairāk un labāku darbavietu radīšana | Atbalstītā nodarbinātība –
  kopējais izveidoto un saglabāto pilna laika darbvietu skaits saņēmējsubjektos pamatprogrammas projektam (pēc darbvietas veida) | Nodarbinātības saglabāšana –
  pilna laika darbvietu skaita palielināšanās saņēmējsubjektos pēc pamatprogrammas projekta (pēc darbvietas veida) | Nodarbinātība kopumā –
  tādu tiešo un netiešo darbavietu skaits, kas izveidotas vai saglabātas pamatprogrammas rezultātu izplatīšanas rezultātā (pēc darbvietas veida) |
| Ieguldījumu kāpināšana pētniecībā un inovācijā | Kolektīvie ieguldījumi –
  publisko un privāto investīciju summa, kas piesaistīta sākotnējam pamatprogrammas ieguldījumam | Izvēršana –
  publisko un privāto investīciju summa, kas piesaistīta, lai izmantotu vai izvērstu pamatprogrammas rezultātus | Ieguldījums mērķī “3 %” —
  pamatprogrammas nodrošinātais ES progress virzībā uz 3 % IKP mērķa sasniegšanu |

Gaidāmā ietekme uz ekonomiku/inovāciju

Īstermiņa

Vidēja termiņa

Ilgtermiņa

Uz inovāciju balstītas izaugsmes radīšana

Inovatīva izlaide –

tādu inovatīvu produktu, procesu vai metožu skaits, kas izstrādāti pamatprogrammā (pēc inovācijas veida), un ar tiem saistītie intelektuālā īpašuma tiesību pieteikumi

Inovācijas –

tādu inovāciju skaits, kas izstrādātas pamatprogrammas projektos (pēc inovācijas veida), tostarp inovācijas, kurām piešķirtas intelektuālā īpašuma tiesības

Ekonomikas izaugsme –

uzņēmumu, kas izstrādājuši pamatprogrammas inovācijas, izveide, izaugsme un tirgus daļas

Vairāk un labāku darbavietu radīšana

Atbalstītā nodarbinātība –

kopējais izveidoto un saglabāto pilna laika darbvietu skaits saņēmējsubjektos pamatprogrammas projektam (pēc darbvietas veida)

Nodarbinātības saglabāšana –

pilna laika darbvietu skaita palielināšanās saņēmējsubjektos pēc pamatprogrammas projekta (pēc darbvietas veida)

Nodarbinātība kopumā –

tādu tiešo un netiešo darbavietu skaits, kas izveidotas vai saglabātas pamatprogrammas rezultātu izplatīšanas rezultātā (pēc darbvietas veida)

Ieguldījumu kāpināšana pētniecībā un inovācijā

Kolektīvie ieguldījumi –

publisko un privāto investīciju summa, kas piesaistīta sākotnējam pamatprogrammas ieguldījumam

Izvēršana –

publisko un privāto investīciju summa, kas piesaistīta, lai izmantotu vai izvērstu pamatprogrammas rezultātus

Ieguldījums mērķī “3 %” —

pamatprogrammas nodrošinātais ES progress virzībā uz 3 % IKP mērķa sasniegšanu

Grozījums

Grozījums

| Gaidāmā ietekme uz ekonomiku/inovāciju | Īstermiņa | Vidēja termiņa | Ilgtermiņa |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz inovāciju balstītas izaugsmes radīšana
  Savienībā | Inovatīva izlaide –
  tādu inovatīvu produktu, procesu vai metožu skaits, kas izstrādāti pamatprogrammā (pēc inovācijas veida), un ar tiem saistītie intelektuālā īpašuma tiesību pieteikumi
  visās līdzdalīgajās valstīs | Inovācijas –
  tādu inovāciju skaits, kas izstrādātas pamatprogrammas projektos (pēc inovācijas veida
  un pa valstīm
  ), tostarp inovācijas, kurām piešķirtas intelektuālā īpašuma tiesības tostarp inovācijas, kurām piešķirtas intelektuālā īpašuma tiesības


  MVU




  MVU, kas ievieš produktu vai procesu inovāciju, pateicoties finansējumam no pamatprogrammas, kas ir % no pamatprogrammas finansējuma MVU




  Normas un standarti




  Normu un standartu skaits, kas ES izstrādāti pamatprogrammas projektos | Ekonomikas izaugsme –
  uzņēmumu
  Savienībā un ārpus tās
  , kas izstrādājuši pamatprogrammas inovācijas, izveide, izaugsme un tirgus daļas |
| Plaisas mazināšana starp pētniecību&izstrādi un tirgu Savienībā | Pētniecības, attīstības un inovācijas rezultātu izmantošana




  Pamatprogrammas rezultātu daļa, kas nonāk komerciālā izmantošanā Savienībā vai ārpus tās, atkarībā no nozares




  Izmantošanas Savienībā vai ārpus tās analīze




  Iemesli, kāpēc (kādreizējie) pamatprogrammas dalībnieki izmanto R&D ārpus Savienības |
| Vairāk un labāku darbavietu radīšana | Atbalstītā nodarbinātība –


  Katrā līdzdalīgajā valstī:
  kopējais izveidoto un saglabāto pilna laika darbvietu skaits saņēmējsubjektos pamatprogrammas projektam (pēc darbvietas veida) | Nodarbinātības saglabāšana –


  Katrā līdzdalīgajā valstī:
  pilna laika darbvietu skaita palielināšanās saņēmējsubjektos pēc pamatprogrammas projekta (pēc darbvietas veida) | Nodarbinātība kopumā
  - Tādu tiešo un netiešo darbavietu skaits, kas izveidotas, saglabātas
  Savienībā vai pārceltas uz Savienību
  pamatprogrammas rezultātu izplatīšanas rezultātā (pēc darbvietas veida)






  — | Tiešo un netiešo darbvietu skaits, kas izveidotas zināšanintensīvās nozarēs katrā līdzdalīgajā valstī |

Gaidāmā ietekme uz ekonomiku/inovāciju

Īstermiņa

Vidēja termiņa

Ilgtermiņa

Uz inovāciju balstītas izaugsmes radīšana
  Savienībā

Savienībā

Inovatīva izlaide –

tādu inovatīvu produktu, procesu vai metožu skaits, kas izstrādāti pamatprogrammā (pēc inovācijas veida), un ar tiem saistītie intelektuālā īpašuma tiesību pieteikumi
  visās līdzdalīgajās valstīs

visās līdzdalīgajās valstīs

Inovācijas –

tādu inovāciju skaits, kas izstrādātas pamatprogrammas projektos (pēc inovācijas veida
  un pa valstīm
  ), tostarp inovācijas, kurām piešķirtas intelektuālā īpašuma tiesības tostarp inovācijas, kurām piešķirtas intelektuālā īpašuma tiesības

un pa valstīm

MVU

MVU

MVU, kas ievieš produktu vai procesu inovāciju, pateicoties finansējumam no pamatprogrammas, kas ir % no pamatprogrammas finansējuma MVU

MVU, kas ievieš produktu vai procesu inovāciju, pateicoties finansējumam no pamatprogrammas, kas ir % no pamatprogrammas finansējuma MVU

Normas un standarti

Normas un standarti

Normu un standartu skaits, kas ES izstrādāti pamatprogrammas projektos

Normu un standartu skaits, kas ES izstrādāti pamatprogrammas projektos

Ekonomikas izaugsme –

uzņēmumu
  Savienībā un ārpus tās
  , kas izstrādājuši pamatprogrammas inovācijas, izveide, izaugsme un tirgus daļas

Savienībā un ārpus tās

Plaisas mazināšana starp pētniecību&izstrādi un tirgu Savienībā

Plaisas mazināšana starp pētniecību&izstrādi un tirgu Savienībā

Pētniecības, attīstības un inovācijas rezultātu izmantošana

Pētniecības, attīstības un inovācijas rezultātu izmantošana

Pamatprogrammas rezultātu daļa, kas nonāk komerciālā izmantošanā Savienībā vai ārpus tās, atkarībā no nozares

Pamatprogrammas rezultātu daļa, kas nonāk komerciālā izmantošanā Savienībā vai ārpus tās, atkarībā no nozares

Izmantošanas Savienībā vai ārpus tās analīze

Izmantošanas Savienībā vai ārpus tās analīze

Iemesli, kāpēc (kādreizējie) pamatprogrammas dalībnieki izmanto R&D ārpus Savienības

Iemesli, kāpēc (kādreizējie) pamatprogrammas dalībnieki izmanto R&D ārpus Savienības

Vairāk un labāku darbavietu radīšana

Atbalstītā nodarbinātība –

Katrā līdzdalīgajā valstī:
  kopējais izveidoto un saglabāto pilna laika darbvietu skaits saņēmējsubjektos pamatprogrammas projektam (pēc darbvietas veida)

Katrā līdzdalīgajā valstī:

Nodarbinātības saglabāšana –

Katrā līdzdalīgajā valstī:
  pilna laika darbvietu skaita palielināšanās saņēmējsubjektos pēc pamatprogrammas projekta (pēc darbvietas veida)

Katrā līdzdalīgajā valstī:

Nodarbinātība kopumā

- Tādu tiešo un netiešo darbavietu skaits, kas izveidotas, saglabātas
  Savienībā vai pārceltas uz Savienību
  pamatprogrammas rezultātu izplatīšanas rezultātā (pēc darbvietas veida)

Savienībā vai pārceltas uz Savienību

—

Tiešo un netiešo darbvietu skaits, kas izveidotas zināšanintensīvās nozarēs katrā līdzdalīgajā valstī

Tiešo un netiešo darbvietu skaits, kas izveidotas zināšanintensīvās nozarēs katrā līdzdalīgajā valstī

Ieguldījumu kāpināšana pētniecībā un inovācijā

Kolektīvie ieguldījumi –

publisko un privāto investīciju summa, kas piesaistīta sākotnējam pamatprogrammas ieguldījumam

Izvēršana –

publisko un privāto investīciju summa, kas piesaistīta, lai izmantotu vai izvērstu pamatprogrammas rezultātus

Ieguldījums mērķī “3 %” —

pamatprogrammas nodrošinātais ES progress virzībā uz 3 % IKP mērķa sasniegšanu

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 4.a apakšvirsraksts (jauns)

V pielikums – 4.a apakšvirsraksts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ietekmes ceļu rādītāji Eiropas pētniecības telpai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ietekmes ceļu rādītāji Eiropas pētniecības telpai

Ietekmes ceļu rādītāji Eiropas pētniecības telpai

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 3.a tabula (jauna)

V pielikums – 3.a tabula (jauna)

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

| Virzība uz EPT | Īstermiņa | Vidēja termiņa | Ilgtermiņa |
| --- | --- | --- | --- |
| Talantu piesaistīšana un noturēšana Eiropas Savienībā | Pamatprogrammas finansēta mobilitāte




  Nākotnes un izejošā mobilitāte vai pētnieki un inovatori Savienībā un ārpus tās, pa valstīm | Pamatprogrammas finansētā internacionalizācija








  — | ārvalstu pētnieku un inovatoru evolūcija un daļa, kas bāzējas visās EPT valstīs |

Virzība uz EPT

Virzība uz EPT

Īstermiņa

Īstermiņa

Vidēja termiņa

Vidēja termiņa

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Talantu piesaistīšana un noturēšana Eiropas Savienībā

Talantu piesaistīšana un noturēšana Eiropas Savienībā

Pamatprogrammas finansēta mobilitāte

Pamatprogrammas finansēta mobilitāte

Nākotnes un izejošā mobilitāte vai pētnieki un inovatori Savienībā un ārpus tās, pa valstīm

Nākotnes un izejošā mobilitāte vai pētnieki un inovatori Savienībā un ārpus tās, pa valstīm

Pamatprogrammas finansētā internacionalizācija

Pamatprogrammas finansētā internacionalizācija

—

ārvalstu pētnieku un inovatoru evolūcija un daļa, kas bāzējas visās EPT valstīs

ārvalstu pētnieku un inovatoru evolūcija un daļa, kas bāzējas visās EPT valstīs

| — | Pētniecības iestāžu savietojamības un tīklošanās darbību evolūcija, tostarp publisko-privāto saikņu evolūcija |
| --- | --- |

—

Pētniecības iestāžu savietojamības un tīklošanās darbību evolūcija, tostarp publisko-privāto saikņu evolūcija

Pētniecības iestāžu savietojamības un tīklošanās darbību evolūcija, tostarp publisko-privāto saikņu evolūcija

Pievilcīgas R&I sistēmas

Pievilcīgas R&I sistēmas

| — | Ārvalstu investīcijas inovatīvās darbībās Savienībā




  - Patentu skaits līdzdalīgajās valstīs |
| --- | --- |

—

Ārvalstu investīcijas inovatīvās darbībās Savienībā

Ārvalstu investīcijas inovatīvās darbībās Savienībā

- Patentu skaits līdzdalīgajās valstīs

- Patentu skaits līdzdalīgajās valstīs

| — | No ārzemēm saņemtie ieņēmumi par licencēm |
| --- | --- |

—

No ārzemēm saņemtie ieņēmumi par licencēm

No ārzemēm saņemtie ieņēmumi par licencēm

Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana

Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana

Līdzdalība pamatprogrammā

Līdzdalība pamatprogrammā

| — | Koordinatoru un dalībnieku daļa no paplašināšanās valstīm pa Programmas daļām un pa instrumentiem |
| --- | --- |

—

Koordinatoru un dalībnieku daļa no paplašināšanās valstīm pa Programmas daļām un pa instrumentiem

Koordinatoru un dalībnieku daļa no paplašināšanās valstīm pa Programmas daļām un pa instrumentiem

| — | Vērtētāju un valžu locekļu daļa, tostarp no paplašināšanās valstīm un reģioniem ar zemu R&I sniegumu |
| --- | --- |

—

Vērtētāju un valžu locekļu daļa, tostarp no paplašināšanās valstīm un reģioniem ar zemu R&I sniegumu

Vērtētāju un valžu locekļu daļa, tostarp no paplašināšanās valstīm un reģioniem ar zemu R&I sniegumu

Izcilības saliņu radīšana un modernizēšana

Izcilības saliņu radīšana un modernizēšana

Izcilas R&I ekosistēmas, tostarp reģionu ar zemu R&I sniegumu kļūšana par centriem pārmaiņu virzītājiem savās valstīs

Izcilas R&I ekosistēmas, tostarp reģionu ar zemu R&I sniegumu kļūšana par centriem pārmaiņu virzītājiem savās valstīs

R&I plaisa

R&I plaisa

Ģeogrāfiskā koncentrēšanās

Ģeogrāfiskā koncentrēšanās

| — | Sekmīgo projektu daļa |
| --- | --- |

—

Sekmīgo projektu daļa

Sekmīgo projektu daļa

| — | Savienības finansētās pētniecības infrastruktūras izmantošana visās ERA valstīs |
| --- | --- |

—

Savienības finansētās pētniecības infrastruktūras izmantošana visās ERA valstīs

Savienības finansētās pētniecības infrastruktūras izmantošana visās ERA valstīs

ES finansējuma programmu stratēģiskā plānošana

ES finansējuma programmu stratēģiskā plānošana

Sinerģija un mijiedarbība starp pamatprogrammu un pārdomātas specializācijas stratēģijām

Sinerģija un mijiedarbība starp pamatprogrammu un pārdomātas specializācijas stratēģijām

Valstu R&I sistēmu uzlabošana

Valstu R&I sistēmu uzlabošana

| — | Lielāks augstas kvalitātes un konkurējošs neatkarīgais finansējums zinātnei un karjeras novērtēšanas sistēmas |
| --- | --- |

—

Lielāks augstas kvalitātes un konkurējošs neatkarīgais finansējums zinātnei un karjeras novērtēšanas sistēmas

Lielāks augstas kvalitātes un konkurējošs neatkarīgais finansējums zinātnei un karjeras novērtēšanas sistēmas

| — | Privātā un publiskā līdzekļu izmantojuma R&I pieaugums |
| --- | --- |

—

Privātā un publiskā līdzekļu izmantojuma R&I pieaugums

Privātā un publiskā līdzekļu izmantojuma R&I pieaugums

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0401/2018).

1

13

(14)  Sk., piem., Komisijas priekšlikumu – Regula, ar ko izveido satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu Eiropas Savienībā izvērtēšanai (COM(2017)0487).

14

15

(15)  ...

15

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 294/2008 (OV L 97, 9.4.2008., 1. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1292/2013 (OV L 347, 20.12.2013., 174. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 294/2008 (OV L 97, 9.4.2008., 1. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1292/2013 (OV L 347, 20.12.2013., 174. lpp.).

(1b)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes regula (ES).

1b

Eiropas Parlamenta un Padomes regula (ES).

16

(16)  ...

16

(23)  Padomes 2013. gada 25. novembra Lēmums 2013/755/ES par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

23

(23)  Padomes 2013. gada 25. novembra Lēmums 2013/755/ES par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

23

(25)  OV C 205, 19.7.2013., 9. lpp.

25

(25)  OV C 205, 19.7.2013., 9. lpp.

25

25

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006.

26

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006.

26

(26a)  
  Komisija var pārskatīt un vajadzības gadījumā atjaunināt paplašināšanās valstu sarakstu savās darba programmās.

26a

Komisija var pārskatīt un vajadzības gadījumā atjaunināt paplašināšanās valstu sarakstu savās darba programmās.

27

27

(28)  OV ....

28

(28)  OV ....

28

(29)  ...

29

(29)  ...

29

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK, OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/81/EK, ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.).

33

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK, OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/81/EK, ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.).

33

(1a)  
  Tās var ietvert tādas tēmas kā mākslīgais intelekts, kvantu tehnoloģijas, biokontrole vai otrās paaudzes digitāli dvīņi, vai jebkuru citu tēmu, kas apzināta “Eiropas apvāršņa” stratēģiskās plānošanas kontekstā (tostarp ar dalībvalstīm tīklotās programmās).

1a

Tās var ietvert tādas tēmas kā mākslīgais intelekts, kvantu tehnoloģijas, biokontrole vai otrās paaudzes digitāli dvīņi, vai jebkuru citu tēmu, kas apzināta “Eiropas apvāršņa” stratēģiskās plānošanas kontekstā (tostarp ar dalībvalstīm tīklotās programmās).

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīva 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.).

34

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīva 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.).

34

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/459 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/459

---

P8_TA(2018)0510

Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanas programma ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 388/40)

Grozījums Nr. 1

Lēmuma priekšlikums

5.a norāde (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ņemot vērā Eiropas Parlamenta ziņojumu par programmas “Apvārsnis 2020” īstenošanas novērtējumu, ņemot vērā tās starpposma novērtējumu un priekšlikumu 9. pamatprogrammai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ņemot vērā Eiropas Parlamenta ziņojumu par programmas “Apvārsnis 2020” īstenošanas novērtējumu, ņemot vērā tās starpposma novērtējumu un priekšlikumu 9. pamatprogrammai;

Grozījums Nr. 2

Lēmuma priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus īpašās programmas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras pieņemt darba programmas īpašās programmas īstenošanai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (4). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus īpašās programmas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras pieņemt darba programmas īpašās programmas īstenošanai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (4).

| (3) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus īpašās programmas īstenošanai, būtu
  jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt stratēģiskos pētniecības un inovācijas plānus, kā arī
  jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras pieņemt darba programmas īpašās programmas īstenošanai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (4). |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus īpašās programmas īstenošanai, būtu
  jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt stratēģiskos pētniecības un inovācijas plānus, kā arī
  jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras pieņemt darba programmas īpašās programmas īstenošanai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (4).

Grozījums Nr. 3

Lēmuma priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī īpašā programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Ir paredzēts, ka šīs īpašās programmas darbības 35 % no sava kopējā finansējuma atvēlēs klimata mērķiem. Attiecīgās darbības tiks noteiktas īpašās programmas sagatavošanas un īstenošanas laikā un tiks atkārtoti izvērtētas attiecīgajos izvērtēšanās un pārskatīšanas procesos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī īpašā programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Ir paredzēts, ka šīs īpašās programmas darbības 35 % no sava kopējā finansējuma atvēlēs klimata mērķiem. Attiecīgās darbības tiks noteiktas īpašās programmas sagatavošanas un īstenošanas laikā un tiks atkārtoti izvērtētas attiecīgajos izvērtēšanās un pārskatīšanas procesos.

| (5) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī īpašā programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Ir paredzēts, ka šīs īpašās programmas darbības
  vismaz
  35 % no sava kopējā finansējuma
  attiecīgā gadījumā
  atvēlēs
  ES
  klimata mērķiem
  saistībām
  . Attiecīgās darbības tiks noteiktas īpašās programmas sagatavošanas un īstenošanas laikā un tiks
  uzraudzītas, iekļautas ziņojumos un
  atkārtoti izvērtētas attiecīgajos izvērtēšanās un pārskatīšanas procesos. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī īpašā programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Ir paredzēts, ka šīs īpašās programmas darbības
  vismaz
  35 % no sava kopējā finansējuma
  attiecīgā gadījumā
  atvēlēs
  ES
  klimata mērķiem
  saistībām
  . Attiecīgās darbības tiks noteiktas īpašās programmas sagatavošanas un īstenošanas laikā un tiks
  uzraudzītas, iekļautas ziņojumos un
  atkārtoti izvērtētas attiecīgajos izvērtēšanās un pārskatīšanas procesos.

Grozījums Nr. 4

Lēmuma priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Tomēr īpašās programmas darbības būtu jāizmanto, lai
  samērīgi
  ,
  bez dublēšanās
  un
  neatstumjot privāto finansējumu
  , novērstu tirgus nepilnības un nepietiekamu investīciju situācijas,
  un tām būtu jārada skaidra Eiropas pievienotā vērtība
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Tomēr īpašās programmas darbības būtu jāizmanto, lai
  samērīgi
  ,
  bez dublēšanās
  un
  neatstumjot privāto finansējumu
  , novērstu tirgus nepilnības un nepietiekamu investīciju situācijas,
  un tām būtu jārada skaidra Eiropas pievienotā vērtība
  .

| (6) | Tomēr īpašās programmas darbības būtu jāizmanto, lai
  stiprinātu
  ,
  paplašinātu un izvērstu Savienības zinātniskās
  un
  tehnoloģiskās bāzes izcilību, risinātu svarīgās globālās problēmas, palielinātu Savienības vadošo lomu rūpniecībā, uzlabotu dzīves kvalitāti Savienībā, kā arī veicinātu investīcijas
  , novērstu tirgus nepilnības un nepietiekamu investīciju situācijas,
  piesaistot papildu finansējumu un neatstumjot privāto finansējumu
  . |
| --- | --- |

(6)

Tomēr īpašās programmas darbības būtu jāizmanto, lai
  stiprinātu
  ,
  paplašinātu un izvērstu Savienības zinātniskās
  un
  tehnoloģiskās bāzes izcilību, risinātu svarīgās globālās problēmas, palielinātu Savienības vadošo lomu rūpniecībā, uzlabotu dzīves kvalitāti Savienībā, kā arī veicinātu investīcijas
  , novērstu tirgus nepilnības un nepietiekamu investīciju situācijas,
  piesaistot papildu finansējumu un neatstumjot privāto finansējumu
  .

Grozījums Nr. 5

Lēmuma priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Dzimumu līdztiesība ir ES politikas prioritāte un svarīga sabiedrības problēma (ANO IAM 5). Turklāt sabiedrības dzimumu līdztiesības mērķis ir nozīmīgs virzītājspēks citu IAM sasniegšanai nepieciešamajām sociālajām un rūpnieciskajām pārmaiņām. Tādējādi programmā būtu pienācīgi jāiestrādā dzimumu līdztiesības aspekti un būtu jāparedz arī konkrēti dzimumu līdztiesības pētījumi, lai atbalstītu labākas ES dzimumu līdztiesības politikas īstenošanu un izstrādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Dzimumu līdztiesība ir ES politikas prioritāte un svarīga sabiedrības problēma (ANO IAM 5). Turklāt sabiedrības dzimumu līdztiesības mērķis ir nozīmīgs virzītājspēks citu IAM sasniegšanai nepieciešamajām sociālajām un rūpnieciskajām pārmaiņām. Tādējādi programmā būtu pienācīgi jāiestrādā dzimumu līdztiesības aspekti un būtu jāparedz arī konkrēti dzimumu līdztiesības pētījumi, lai atbalstītu labākas ES dzimumu līdztiesības politikas īstenošanu un izstrādi.

Grozījums Nr. 6

Lēmuma priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6b) | Īpašā programma būtu jāīsteno pārredzamā, uz līdzdalību vērstā un stratēģiskā veidā, cenšoties iesaistīt ieinteresētās personas un pilsonisko sabiedrību. Ieinteresēto personu pārstāvībai un pilsoniskās sabiedrības iesaistei vajadzētu būt līdzsvarotai, nodrošinot dažādu personu pārstāvību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6b)

Īpašā programma būtu jāīsteno pārredzamā, uz līdzdalību vērstā un stratēģiskā veidā, cenšoties iesaistīt ieinteresētās personas un pilsonisko sabiedrību. Ieinteresēto personu pārstāvībai un pilsoniskās sabiedrības iesaistei vajadzētu būt līdzsvarotai, nodrošinot dažādu personu pārstāvību.

Grozījums Nr. 7

Lēmuma priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Lai atspoguļotu svarīgo ieguldījumu, kas pētniecībai un inovācijai būtu jāsniedz pārtikas, lauksaimniecības, lauku attīstības un bioekonomikas problēmu risināšanā, un izmantotu pētniecības un inovācijas attiecīgās iespējas ciešā sinerģijā ar kopējo lauksaimniecības politiku, īpašās programmas attiecīgās darbības laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam kopā “Pārtika un
  dabas resursi”
  saņems atbalstu
  10 miljardu EUR apmērā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Lai atspoguļotu svarīgo ieguldījumu, kas pētniecībai un inovācijai būtu jāsniedz pārtikas, lauksaimniecības, lauku attīstības un bioekonomikas problēmu risināšanā, un izmantotu pētniecības un inovācijas attiecīgās iespējas ciešā sinerģijā ar kopējo lauksaimniecības politiku, īpašās programmas attiecīgās darbības laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam kopā “Pārtika un
  dabas resursi”
  saņems atbalstu
  10 miljardu EUR apmērā
  .

| (7) | Lai atspoguļotu svarīgo ieguldījumu, kas pētniecībai un inovācijai būtu jāsniedz pārtikas, lauksaimniecības, lauku attīstības un bioekonomikas problēmu risināšanā,
  uzlabotu to ilgtspēju
  un izmantotu pētniecības un inovācijas attiecīgās iespējas ciešā sinerģijā ar kopējo lauksaimniecības politiku, īpašās programmas attiecīgās darbības laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam
  konkrētajā
  kopā “Pārtika
  , dabas resursi
  un
  lauksaimniecība”
  saņems atbalstu. |
| --- | --- |

(7)

Lai atspoguļotu svarīgo ieguldījumu, kas pētniecībai un inovācijai būtu jāsniedz pārtikas, lauksaimniecības, lauku attīstības un bioekonomikas problēmu risināšanā,
  uzlabotu to ilgtspēju
  un izmantotu pētniecības un inovācijas attiecīgās iespējas ciešā sinerģijā ar kopējo lauksaimniecības politiku, īpašās programmas attiecīgās darbības laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam
  konkrētajā
  kopā “Pārtika
  , dabas resursi
  un
  lauksaimniecība”
  saņems atbalstu.

Grozījums Nr. 8

Lēmuma priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Eiropas kultūras un radošās nozares veido tiltu starp mākslu, kultūru, uzņēmējdarbību un tehnoloģijām. Kultūras mantojums ir Eiropas kohēzijas neatņemama sastāvdaļa, kas veido tiltu starp tradīcijām un inovāciju. Programmas prioritāte būs kultūras mantojuma saglabāšana un radošu risinājumu izstrāde, jo īpaši digitalizācijas jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Eiropas kultūras un radošās nozares veido tiltu starp mākslu, kultūru, uzņēmējdarbību un tehnoloģijām. Kultūras mantojums ir Eiropas kohēzijas neatņemama sastāvdaļa, kas veido tiltu starp tradīcijām un inovāciju. Programmas prioritāte būs kultūras mantojuma saglabāšana un radošu risinājumu izstrāde, jo īpaši digitalizācijas jomā.

Grozījums Nr. 9

Lēmuma priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Digitālā vienotā tirgus izveides pabeigšanai un digitālo un fizisko tehnoloģiju konverģences radīto iespēju paplašināšanai nepieciešams palielināt investīcijas. Pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” dos savu ieguldījumu šajos centienos,
  salīdzinājumā ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” būtiski palielinot izdevumus galvenajos digitālās pētniecības un inovācijas pasākumos

   (6)

  . Tam būtu jānodrošina
  , ka Eiropas Savienība paliek pasaules pētniecības un inovācijas avangardā
  digitālajā jomā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Digitālā vienotā tirgus izveides pabeigšanai un digitālo un fizisko tehnoloģiju konverģences radīto iespēju paplašināšanai nepieciešams palielināt investīcijas. Pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” dos savu ieguldījumu šajos centienos,
  salīdzinājumā ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” būtiski palielinot izdevumus galvenajos digitālās pētniecības un inovācijas pasākumos

   (6)

  . Tam būtu jānodrošina
  , ka Eiropas Savienība paliek pasaules pētniecības un inovācijas avangardā
  digitālajā jomā
  .

| (8) | Digitālā vienotā tirgus izveides pabeigšanai un digitālo un fizisko tehnoloģiju konverģences radīto iespēju paplašināšanai nepieciešams palielināt investīcijas. Pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” dos savu ieguldījumu šajos centienos,
  šim nolūkam tajā ir paredzēta konkrēta kopa ar mērķi nodrošināt
  , ka Eiropas Savienība
  digitālajā jomā
  paliek pasaules pētniecības un inovācijas avangardā. |
| --- | --- |

(8)

Digitālā vienotā tirgus izveides pabeigšanai un digitālo un fizisko tehnoloģiju konverģences radīto iespēju paplašināšanai nepieciešams palielināt investīcijas. Pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” dos savu ieguldījumu šajos centienos,
  šim nolūkam tajā ir paredzēta konkrēta kopa ar mērķi nodrošināt
  , ka Eiropas Savienība
  digitālajā jomā
  paliek pasaules pētniecības un inovācijas avangardā.

Grozījums Nr. 10

Lēmuma priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Ņemot vērā, ka ir svarīgi labāk un plašāk informēt sabiedrību par ES pasākumu pievienoto vērtību un ietekmi, Komisijai būtu jācenšas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” padarīt redzamāku. Tāpat līdzekļu saņēmējiem būtu jānodrošina to sasniegumu redzamību, kurus tie ir panākuši ar ES finansējumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Ņemot vērā, ka ir svarīgi labāk un plašāk informēt sabiedrību par ES pasākumu pievienoto vērtību un ietekmi, Komisijai būtu jācenšas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” padarīt redzamāku. Tāpat līdzekļu saņēmējiem būtu jānodrošina to sasniegumu redzamību, kurus tie ir panākuši ar ES finansējumu.

Grozījums Nr. 11

Lēmuma priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo lēmumu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām tas ietver fiksētu summu, vienotu likmju un vienības izmaksu izmantošanas apsvēršanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo lēmumu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām tas ietver fiksētu summu, vienotu likmju un vienības izmaksu izmantošanas apsvēršanu.

svītrots

Grozījums Nr. 12

Lēmuma priekšlikums

2. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. pants | 2. pants |
| Darbības mērķi | Darbības mērķi |
| 1.   Īpašā programma sekmē Regulas ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 3. pantā izklāstīto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu. | 1.   Īpašā programma sekmē Regulas ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 3. pantā izklāstīto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu. |
| 2.   Īpašās programmas darbības mērķi ir šādi: | 2.   Īpašās programmas darbības mērķi ir šādi: |
| (a) | stiprināt un vērst plašumā izcilību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2. pants

2. pants

Darbības mērķi

Darbības mērķi

1.   Īpašā programma sekmē Regulas ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 3. pantā izklāstīto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu.

1.   Īpašā programma sekmē Regulas ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 3. pantā izklāstīto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu.

2.   Īpašās programmas darbības mērķi ir šādi:

2.   Īpašās programmas darbības mērķi ir šādi:

(a)

stiprināt un vērst plašumā izcilību;

| (a) | stiprināt un
  paplašināt Eiropas zinātnisko un tehnoloģisko bāzi un vairot un
  vērst plašumā izcilību; |
| --- | --- |

(a)

stiprināt un
  paplašināt Eiropas zinātnisko un tehnoloģisko bāzi un vairot un
  vērst plašumā izcilību;

paplašināt Eiropas zinātnisko un tehnoloģisko bāzi un vairot un

| (b) | palielināt sadarbību starp nozarēm un disciplīnām; |
| --- | --- |

(b)

palielināt sadarbību starp nozarēm un disciplīnām;

| (b) | palielināt sadarbību starp nozarēm un disciplīnām; |
| --- | --- |

(b)

palielināt sadarbību starp nozarēm un disciplīnām;

| (c) | savienot
  un
  attīstīt
  pētniecības
  infrastruktūras
  visā Eiropas pētniecības telpā; |
| --- | --- |

(c)

savienot
  un
  attīstīt
  pētniecības
  infrastruktūras
  visā Eiropas pētniecības telpā;

savienot

attīstīt

infrastruktūras

| (c) | savienot, attīstīt
  un
  veicināt plašu piekļuvi, tostarp virtuāli,
  pētniecības
  infrastruktūrām
  visā Eiropas pētniecības telpā; |
| --- | --- |

(c)

savienot, attīstīt
  un
  veicināt plašu piekļuvi, tostarp virtuāli,
  pētniecības
  infrastruktūrām
  visā Eiropas pētniecības telpā;

savienot, attīstīt

veicināt plašu piekļuvi, tostarp virtuāli,

infrastruktūrām

| (d) | stiprināt starptautisko sadarbību; |
| --- | --- |

(d)

stiprināt starptautisko sadarbību;

| (d) | stiprināt starptautisko sadarbību
  zinātnes un tehnoloģiju jomā, lai atbalstītu Savienības izcilību
  ; |
| --- | --- |

(d)

stiprināt starptautisko sadarbību
  zinātnes un tehnoloģiju jomā, lai atbalstītu Savienības izcilību
  ;

zinātnes un tehnoloģiju jomā, lai atbalstītu Savienības izcilību

| (e) | piesaistīt, apmācīt un noturēt pētniekus Eiropas pētniecības telpā, tostarp ar pētnieku mobilitātes palīdzību; |
| --- | --- |

(e)

piesaistīt, apmācīt un noturēt pētniekus Eiropas pētniecības telpā, tostarp ar pētnieku mobilitātes palīdzību;

| (e) | piesaistīt, apmācīt un noturēt
  ES un starptautiskos
  pētniekus Eiropas pētniecības telpā, tostarp ar pētnieku mobilitātes palīdzību
  , lai Eiropas pētniecības telpu izveidotu par pasaules izcilāko un konkurētspējīgāko pētniecības telpu
  ; |
| --- | --- |

(e)

piesaistīt, apmācīt un noturēt
  ES un starptautiskos
  pētniekus Eiropas pētniecības telpā, tostarp ar pētnieku mobilitātes palīdzību
  , lai Eiropas pētniecības telpu izveidotu par pasaules izcilāko un konkurētspējīgāko pētniecības telpu
  ;

ES un starptautiskos

, lai Eiropas pētniecības telpu izveidotu par pasaules izcilāko un konkurētspējīgāko pētniecības telpu

| (f) | sekmēt atvērtu zinātni
  un nodrošināt pamanāmību sabiedrībai
  un atvērtu piekļuvi rezultātiem; |
| --- | --- |

(f)

sekmēt atvērtu zinātni
  un nodrošināt pamanāmību sabiedrībai
  un atvērtu piekļuvi rezultātiem;

un nodrošināt pamanāmību sabiedrībai

| (f) | sekmēt atvērtu zinātni un atvērtu piekļuvi rezultātiem; |
| --- | --- |

(f)

sekmēt atvērtu zinātni un atvērtu piekļuvi rezultātiem;

| (g) | aktīvi izplatīt un izmantot rezultātus, īpaši politikas izstrādei; |
| --- | --- |

(g)

aktīvi izplatīt un izmantot rezultātus, īpaši politikas izstrādei;

| (g) | aktīvi izplatīt un izmantot rezultātus, īpaši politikas izstrādei; |
| --- | --- |

(g)

aktīvi izplatīt un izmantot rezultātus, īpaši politikas izstrādei;

| (h) | atbalstīt Savienības politikas prioritāšu īstenošanu; |
| --- | --- |

(h)

atbalstīt Savienības politikas prioritāšu īstenošanu;

| (h) | atbalstīt Savienības politikas
  mērķu un
  prioritāšu īstenošanu; |
| --- | --- |

(h)

atbalstīt Savienības politikas
  mērķu un
  prioritāšu īstenošanu;

mērķu un

| (i) | stiprināt saikni starp pētniecību
  un
  inovāciju un citām politikas jomām, ieskaitot Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus; |
| --- | --- |

(i)

stiprināt saikni starp pētniecību
  un
  inovāciju un citām politikas jomām, ieskaitot Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus;

un

| (i) | stiprināt saikni starp pētniecību, inovāciju
  , izglītību
  un citām politikas jomām, ieskaitot Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus
  un Parīzes nolīgumu
  ; |
| --- | --- |

(i)

stiprināt saikni starp pētniecību, inovāciju
  , izglītību
  un citām politikas jomām, ieskaitot Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus
  un Parīzes nolīgumu
  ;

, izglītību

un Parīzes nolīgumu

| (j) | izmantojot pētniecības un inovācijas uzdevumus, noteiktā termiņā sasniegt vērienīgus mērķus; |
| --- | --- |

(j)

izmantojot pētniecības un inovācijas uzdevumus, noteiktā termiņā sasniegt vērienīgus mērķus;

| (j) | izmantojot pētniecības un inovācijas uzdevumus, noteiktā termiņā sasniegt vērienīgus mērķus; |
| --- | --- |

(j)

izmantojot pētniecības un inovācijas uzdevumus, noteiktā termiņā sasniegt vērienīgus mērķus;

| (k) | iesaistīt
  iedzīvotājus un
  galalietotājus
  kopizstrādes un līdzradīšanas procesos; |
| --- | --- |

(k)

iesaistīt
  iedzīvotājus un
  galalietotājus
  kopizstrādes un līdzradīšanas procesos;

iesaistīt

galalietotājus

| (k) | iesaistīt attiecīgās pētniecības un inovācijas jomas ieinteresētās personas, tostarp
  iedzīvotājus
  , akadēmiskās aprindas, pētniecības organizācijas
  un
  rūpniecības nozares pārstāvjus,
  kopizstrādes un līdzradīšanas procesos; |
| --- | --- |

(k)

iesaistīt attiecīgās pētniecības un inovācijas jomas ieinteresētās personas, tostarp
  iedzīvotājus
  , akadēmiskās aprindas, pētniecības organizācijas
  un
  rūpniecības nozares pārstāvjus,
  kopizstrādes un līdzradīšanas procesos;

iesaistīt attiecīgās pētniecības un inovācijas jomas ieinteresētās personas, tostarp

, akadēmiskās aprindas, pētniecības organizācijas

rūpniecības nozares pārstāvjus,

| (l) | uzlabot ar zinātni saistītu komunikāciju; |
| --- | --- |

(l)

uzlabot ar zinātni saistītu komunikāciju;

| (l) | uzlabot ar zinātni saistītu komunikāciju; |
| --- | --- |

(l)

uzlabot ar zinātni saistītu komunikāciju;

| (m) | apaātrināt
  rūpniecības pārveidi; |
| --- | --- |

(m)

apaātrināt
  rūpniecības pārveidi;

apaātrināt

| (m) | virzīt ES
  rūpniecības pārveidi
  , lai izmantotu Eiropas stratēģisko nozaru, piemēram, galveno pamattehnoloģiju, potenciālu
  ; |
| --- | --- |

(m)

virzīt ES
  rūpniecības pārveidi
  , lai izmantotu Eiropas stratēģisko nozaru, piemēram, galveno pamattehnoloģiju, potenciālu
  ;

virzīt ES

, lai izmantotu Eiropas stratēģisko nozaru, piemēram, galveno pamattehnoloģiju, potenciālu

| (n) | uzlabot prasmes attiecībā uz inovāciju; |
| --- | --- |

(n)

uzlabot prasmes attiecībā uz inovāciju;

| (n) | uzlabot prasmes
  ar apmācību un veicināt radošumu
  attiecībā uz
  pētniecību un
  inovāciju; |
| --- | --- |

(n)

uzlabot prasmes
  ar apmācību un veicināt radošumu
  attiecībā uz
  pētniecību un
  inovāciju;

ar apmācību un veicināt radošumu

pētniecību un

| (o) | stimulēt novatorisku uzņēmumu, īpaši MVU, izveidi un izvēršanos; |
| --- | --- |

(o)

stimulēt novatorisku uzņēmumu, īpaši MVU, izveidi un izvēršanos;

| (o) | stimulēt novatorisku uzņēmumu, īpaši
  jaunuzņēmumu un
  MVU, izveidi un izvēršanos; |
| --- | --- |

(o)

stimulēt novatorisku uzņēmumu, īpaši
  jaunuzņēmumu un
  MVU, izveidi un izvēršanos;

jaunuzņēmumu un

| (p) | uzlabot piekļuvi riska finansējumam, īpaši tad, ja tirgus nenodrošina dzīvotspējīgu finansēšanu. |
| --- | --- |

(p)

uzlabot piekļuvi riska finansējumam, īpaši tad, ja tirgus nenodrošina dzīvotspējīgu finansēšanu.

| (p) | uzlabot piekļuvi riska finansējumam,
  tostarp sinerģijā ar InvestEU,
  īpaši tad, ja tirgus nenodrošina dzīvotspējīgu finansēšanu; |
| --- | --- |

(p)

uzlabot piekļuvi riska finansējumam,
  tostarp sinerģijā ar InvestEU,
  īpaši tad, ja tirgus nenodrošina dzīvotspējīgu finansēšanu;

tostarp sinerģijā ar InvestEU,

| (pa) | stiprināt dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu un dzimumu dimensijas integrēšanu pētniecībā un inovācijā; |
| --- | --- |

(pa)

(pa)

stiprināt dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu un dzimumu dimensijas integrēšanu pētniecībā un inovācijā;

stiprināt dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu un dzimumu dimensijas integrēšanu pētniecībā un inovācijā;

| (pb) | maksimāli palielināt zinātnisko, tehnoloģisko, sabiedrisko un ekonomisko ietekmi; |
| --- | --- |

(pb)

(pb)

maksimāli palielināt zinātnisko, tehnoloģisko, sabiedrisko un ekonomisko ietekmi;

maksimāli palielināt zinātnisko, tehnoloģisko, sabiedrisko un ekonomisko ietekmi;

3.   Šā panta 2. punktā minēto mērķu ietvaros var ņemt vērā jaunas un neparedzētas vajadzības, kas rodas īpašās programmas īstenošanas laikā. Ar pienācīgu pamatojumu tas var nozīmēt reaģēšanu uz jaunām iespējām, krīzēm un apdraudējumiem, kā arī atbildi uz vajadzībām, kas saistītas ar jaunu Savienības politikas virzienu izstrādi.

3.   Šā panta 2. punktā minēto mērķu ietvaros var ņemt vērā jaunas un neparedzētas vajadzības, kas rodas īpašās programmas īstenošanas laikā. Ar pienācīgu pamatojumu tas var nozīmēt reaģēšanu uz jaunām iespējām, krīzēm un apdraudējumiem, kā arī atbildi uz vajadzībām, kas saistītas ar jaunu Savienības politikas virzienu izstrādi.

Grozījums Nr. 13

Grozījums Nr. 13

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

3. pants

3. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. pants | 3. pants |
| Struktūra | Struktūra |
| 1.   Saskaņā ar Regulas (ES) ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 4. panta 1. punktu īpašo programmu veido šādas daļas: | 1.   Saskaņā ar Regulas (ES) ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 4. panta 1. punktu īpašo programmu veido šādas daļas: |
| (1) | I pīlārs
  “Atvērtā
  zinātne”, kurā ietilpst šādi komponenti: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3. pants

3. pants

Struktūra

Struktūra

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 4. panta 1. punktu īpašo programmu veido šādas daļas:

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 4. panta 1. punktu īpašo programmu veido šādas daļas:

(1)

I pīlārs
  “Atvērtā
  zinātne”, kurā ietilpst šādi komponenti:

“Atvērtā

| (1) | I pīlārs
  . “Izcila un atvērta
  zinātne”, kurā ietilpst šādi komponenti: |
| --- | --- |

(1)

I pīlārs
  . “Izcila un atvērta
  zinātne”, kurā ietilpst šādi komponenti:

. “Izcila un atvērta

| | (a) | Eiropas Pētniecības padome (ERC), kas aprakstīta I pielikuma I pīlāra 1. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(a)

Eiropas Pētniecības padome (ERC), kas aprakstīta I pielikuma I pīlāra 1. sadaļā;

| | (a) | Eiropas Pētniecības padome (ERC), kas aprakstīta I pielikuma I pīlāra 1. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(a)

Eiropas Pētniecības padome (ERC), kas aprakstīta I pielikuma I pīlāra 1. sadaļā;

| | (b) | Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības (MSCA), kas aprakstītas I pielikuma I pīlāra 2. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(b)

Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības (MSCA), kas aprakstītas I pielikuma I pīlāra 2. sadaļā;

| | (b) | Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības (MSCA), kas aprakstītas I pielikuma I pīlāra 2. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(b)

Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības (MSCA), kas aprakstītas I pielikuma I pīlāra 2. sadaļā;

| | (c) | pētniecības infrastruktūras, kas aprakstītas I pielikuma I pīlāra 3. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(c)

pētniecības infrastruktūras, kas aprakstītas I pielikuma I pīlāra 3. sadaļā;

| | (c) | pētniecības infrastruktūras, kas aprakstītas I pielikuma I pīlāra 3. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(c)

pētniecības infrastruktūras, kas aprakstītas I pielikuma I pīlāra 3. sadaļā;

| (2) | II pīlārs “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”,
  kurā ietilpst šādi komponenti
  : |
| --- | --- |

(2)

II pīlārs “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”,
  kurā ietilpst šādi komponenti
  :

kurā ietilpst šādi komponenti

| (2) | II pīlārs. “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja”,
  tostarp uz dotācijām balstīts instruments, kura vienīgie saņēmēji ir MVU un kurš aprakstīts regulas 43.a pantā un īpašās programmas I pielikumā
  : |
| --- | --- |

(2)

II pīlārs. “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja”,
  tostarp uz dotācijām balstīts instruments, kura vienīgie saņēmēji ir MVU un kurš aprakstīts regulas 43.a pantā un īpašās programmas I pielikumā
  :

Eiropas

tostarp uz dotācijām balstīts instruments, kura vienīgie saņēmēji ir MVU un kurš aprakstīts regulas 43.a pantā un īpašās programmas I pielikumā

| | (a) | kopa “Veselība”, kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 1. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(a)

kopa “Veselība”, kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 1. sadaļā;

| | (a) | kopa “Veselība”, kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 1. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(a)

kopa “Veselība”, kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 1. sadaļā;

| | (b) | kopa
  “Iekļaujoša
  un
  droša sabiedrība”
  , kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 2. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(b)

kopa
  “Iekļaujoša
  un
  droša sabiedrība”
  , kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 2. sadaļā;

“Iekļaujoša

droša sabiedrība”

| | (b) | kopa
  “Iekļaujoša
  un
  radoša sabiedrība”
  , kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 2. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(b)

kopa
  “Iekļaujoša
  un
  radoša sabiedrība”
  , kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 2. sadaļā;

“Iekļaujoša

radoša sabiedrība”

| | (ba) | kopa “Droša sabiedrība”; |
| --- | --- | --- |

(ba)

(ba)

kopa “Droša sabiedrība”;

kopa “Droša sabiedrība”;

| | (c) | kopa “Digitālā joma un
  rūpniecība”
  , kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 3. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(c)

kopa “Digitālā joma un
  rūpniecība”
  , kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 3. sadaļā;

rūpniecība”

| | (c) | kopa “Digitālā joma
  , rūpniecība
  un
  kosmoss”
  , kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 3. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(c)

kopa “Digitālā joma
  , rūpniecība
  un
  kosmoss”
  , kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 3. sadaļā;

, rūpniecība

kosmoss”

| | (d) | kopa “Klimats, enerģētika un mobilitāte”, kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 4. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(d)

kopa “Klimats, enerģētika un mobilitāte”, kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 4. sadaļā;

| | (d) | kopa “Klimats, enerģētika un mobilitāte”, kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 4. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(d)

kopa “Klimats, enerģētika un mobilitāte”, kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 4. sadaļā;

| | (e) | kopa “Pārtika
  un
  dabas
  resursi”
  , kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 5. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(e)

kopa “Pārtika
  un
  dabas
  resursi”
  , kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 5. sadaļā;

un

resursi”

| | (e) | kopa “Pārtika, dabas
  resursi un lauksaimniecība”
  , kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 5. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(e)

kopa “Pārtika, dabas
  resursi un lauksaimniecība”
  , kas aprakstīta I pielikuma II pīlāra 5. sadaļā;

resursi un lauksaimniecība”

| | (f) | Kopīgā pētniecības centra (JRC) ar kodolenerģiju nesaistītās tiešās darbības, kas aprakstītas I pielikuma II pīlāra 6. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(f)

Kopīgā pētniecības centra (JRC) ar kodolenerģiju nesaistītās tiešās darbības, kas aprakstītas I pielikuma II pīlāra 6. sadaļā;

| | (f) | Kopīgā pētniecības centra (JRC) ar kodolenerģiju nesaistītās tiešās darbības, kas aprakstītas I pielikuma II pīlāra 6. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(f)

Kopīgā pētniecības centra (JRC) ar kodolenerģiju nesaistītās tiešās darbības, kas aprakstītas I pielikuma II pīlāra 6. sadaļā;

| (3) | III pīlārs
  “Atvērtā inovācija”
  , kurā ietilpst šādi komponenti: |
| --- | --- |

(3)

III pīlārs
  “Atvērtā inovācija”
  , kurā ietilpst šādi komponenti:

“Atvērtā inovācija”

| (3) | III pīlārs
  “Inovatīva Eiropa”
  , kurā ietilpst šādi komponenti: |
| --- | --- |

(3)

III pīlārs
  “Inovatīva Eiropa”
  , kurā ietilpst šādi komponenti:

“Inovatīva Eiropa”

| | (a) | Eiropas Inovācijas padome (EIC), kas aprakstīta I pielikuma III pīlāra 1. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(a)

Eiropas Inovācijas padome (EIC), kas aprakstīta I pielikuma III pīlāra 1. sadaļā;

| | (a) | Eiropas Inovācijas padome (EIC), kas aprakstīta I pielikuma III pīlāra 1. sadaļā
  , tostarp Eiropas inovācijas ekosistēmas, kas aprakstītas I pielikuma III pīlāra 2. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(a)

Eiropas Inovācijas padome (EIC), kas aprakstīta I pielikuma III pīlāra 1. sadaļā
  , tostarp Eiropas inovācijas ekosistēmas, kas aprakstītas I pielikuma III pīlāra 2. sadaļā;

, tostarp Eiropas inovācijas ekosistēmas, kas aprakstītas I pielikuma III pīlāra 2. sadaļā;

| | (b) | Eiropas inovācijas ekosistēmas, kas aprakstītas I pielikuma III pīlāra 2. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

Eiropas inovācijas ekosistēmas, kas aprakstītas I pielikuma III pīlāra 2. sadaļā;

Eiropas inovācijas ekosistēmas, kas aprakstītas I pielikuma III pīlāra 2. sadaļā;

| | svītrots |
| --- | --- |

svītrots

svītrots

| | (c) | Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT), kas aprakstīts I pielikuma III pīlāra 3. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT), kas aprakstīts I pielikuma III pīlāra 3. sadaļā;

| | (b) | Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT), kas aprakstīts I pielikuma III pīlāra 3. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT), kas aprakstīts I pielikuma III pīlāra 3. sadaļā;

| (4) | daļa “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”, kurā ietilpst šādi komponenti: |
| --- | --- |

(4)

daļa “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”, kurā ietilpst šādi komponenti:

| (4) | daļa “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”, kurā ietilpst šādi komponenti: |
| --- | --- |

(4)

daļa “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”, kurā ietilpst šādi komponenti:

| | (a) | sizcilas pieredzes apmaiņa
  , kas aprakstīta I pielikuma daļas “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana” 1. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(a)

sizcilas pieredzes apmaiņa
  , kas aprakstīta I pielikuma daļas “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana” 1. sadaļā;

sizcilas pieredzes apmaiņa

| | (a) | izcilas pieredzes vēršana plašumā un līdzdalības paplašināšana
  , kas aprakstīta I pielikuma daļas “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana” 1. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

(a)

izcilas pieredzes vēršana plašumā un līdzdalības paplašināšana
  , kas aprakstīta I pielikuma daļas “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana” 1. sadaļā;

izcilas pieredzes vēršana plašumā un līdzdalības paplašināšana

| | (b) | Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšana un pilnveidošana, kas aprakstīta I pielikuma daļas “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana” 2. sadaļā. |
| --- | --- | --- |

(b)

Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšana un pilnveidošana, kas aprakstīta I pielikuma daļas “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana” 2. sadaļā.

| | (b) | Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšana un pilnveidošana, kas aprakstīta I pielikuma daļas “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana” 2. sadaļā. |
| --- | --- | --- |

(b)

Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšana un pilnveidošana, kas aprakstīta I pielikuma daļas “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana” 2. sadaļā.

2.   Pasākumi, kas jāveic saskaņā ar 1. punktā minētajām daļām, ir izklāstīti I pielikumā.

2.   Pasākumi, kas jāveic saskaņā ar 1. punktā minētajām daļām, ir izklāstīti I pielikumā.

Grozījums Nr. 14

Grozījums Nr. 14

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

4. pants

4. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. pants | 4. pants |
| Budžets | Budžets |
| 1.   Saskaņā ar Regulas ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 9. panta 1. punktu īpašās programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir EUR 
  94 100 000 000 pašreizējās
  cenās. | 1.   Saskaņā ar Regulas ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 9. panta 1. punktu īpašās programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir EUR 
  120 000 000 000 2018. gada
  cenās. |
| 2.   Šā panta 1. punktā minēto summu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 9. panta 2. punktu sadala starp šā lēmuma 3. panta 1. punktā uzskaitītajiem komponentiem. Piemēro Regulas ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 9. panta 3.–8. punktā noteikto kārtību. | 2.   Šā panta 1. punktā minēto summu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 9. panta 2. punktu sadala starp šā lēmuma 3. panta 1. punktā uzskaitītajiem komponentiem. Piemēro Regulas ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 9. panta 3.–8. punktā noteikto kārtību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4. pants

4. pants

Budžets

Budžets

1.   Saskaņā ar Regulas ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 9. panta 1. punktu īpašās programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir EUR 
  94 100 000 000 pašreizējās
  cenās.

1.   Saskaņā ar Regulas ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 9. panta 1. punktu īpašās programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir EUR 
  120 000 000 000 2018. gada
  cenās.

2.   Šā panta 1. punktā minēto summu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 9. panta 2. punktu sadala starp šā lēmuma 3. panta 1. punktā uzskaitītajiem komponentiem. Piemēro Regulas ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 9. panta 3.–8. punktā noteikto kārtību.

2.   Šā panta 1. punktā minēto summu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 9. panta 2. punktu sadala starp šā lēmuma 3. panta 1. punktā uzskaitītajiem komponentiem. Piemēro Regulas ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 9. panta 3.–8. punktā noteikto kārtību.

Grozījums Nr. 15

Grozījums Nr. 15

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

5. pants

5. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5. pants | 5. pants |
| Uzdevumi | Uzdevumi |
| 1.   Katram uzdevumam
  var izveidot
  tam paredzētu valdi. To veido
  aptuveni
  15 augsta ranga personas,
  ieskaitot attiecīgus galalietotāju pārstāvjus
  . Ar attiecīgo uzdevumu saistītā valde konsultē par | 1.   Katram uzdevumam
  izveido
  tam paredzētu valdi
  līdzizstrādei un vadības īstenošanai
  . To veido 15
  –20 neatkarīgas
  augsta ranga personas,
  tostarp pētniecības un inovācijas jomas pārstāvji, ar dažādu izglītību un disciplīnām, no akadēmiskajām aprindām, pētniecības un tehnoloģiju organizācijām, dažāda lieluma rūpniecības uzņēmumiem, valsts un reģionālajām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Valdes locekļus ieceļ Komisija, ievērojot neatkarīgu un pārredzamu procedūru to atlasei, tostarp atklātu uzaicinājumu paust ieinteresētību
  . Ar attiecīgo uzdevumu saistītā valde konsultē par: |
| (a) | darba
  programmu saturu un to pārskatīšanu, ciktāl tas vajadzīgs, lai sasniegtu uzdevuma mērķus
  , attiecīgā gadījumā īstenojot kopizstrādi ar ieinteresētajām personām un sabiedrību
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5. pants

5. pants

Uzdevumi

Uzdevumi

1.   Katram uzdevumam
  var izveidot
  tam paredzētu valdi. To veido
  aptuveni
  15 augsta ranga personas,
  ieskaitot attiecīgus galalietotāju pārstāvjus
  . Ar attiecīgo uzdevumu saistītā valde konsultē par

1.   Katram uzdevumam
  izveido
  tam paredzētu valdi
  līdzizstrādei un vadības īstenošanai
  . To veido 15
  –20 neatkarīgas
  augsta ranga personas,
  tostarp pētniecības un inovācijas jomas pārstāvji, ar dažādu izglītību un disciplīnām, no akadēmiskajām aprindām, pētniecības un tehnoloģiju organizācijām, dažāda lieluma rūpniecības uzņēmumiem, valsts un reģionālajām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Valdes locekļus ieceļ Komisija, ievērojot neatkarīgu un pārredzamu procedūru to atlasei, tostarp atklātu uzaicinājumu paust ieinteresētību
  . Ar attiecīgo uzdevumu saistītā valde konsultē par:

(a)

darba
  programmu saturu un to pārskatīšanu, ciktāl tas vajadzīgs, lai sasniegtu uzdevuma mērķus
  , attiecīgā gadījumā īstenojot kopizstrādi ar ieinteresētajām personām un sabiedrību
  ;

darba

, attiecīgā gadījumā īstenojot kopizstrādi ar ieinteresētajām personām un sabiedrību

| (a) | attiecīgo darba
  programmu saturu un to pārskatīšanu, ciktāl tas vajadzīgs, lai sasniegtu uzdevuma mērķus; |
| --- | --- |

(a)

attiecīgo darba
  programmu saturu un to pārskatīšanu, ciktāl tas vajadzīgs, lai sasniegtu uzdevuma mērķus;

attiecīgo darba

| (b) | pielāgošanas darbībām vai, ja vajadzīgs, darbības izbeigšanu, pamatojoties uz uzdevuma īstenošanas novērtējumu; |
| --- | --- |

(b)

pielāgošanas darbībām vai, ja vajadzīgs, darbības izbeigšanu, pamatojoties uz uzdevuma īstenošanas novērtējumu;

| (b) | pielāgošanas darbībām vai, ja vajadzīgs, darbības izbeigšanu, pamatojoties uz uzdevuma īstenošanas novērtējumu; |
| --- | --- |

(b)

pielāgošanas darbībām vai, ja vajadzīgs, darbības izbeigšanu, pamatojoties uz uzdevuma īstenošanas novērtējumu;

| (c) | ekspertu vērtētāju atlasi, ekspertu vērtētāju instruktāžu, vērtēšanas kritērijiem un to svērumu; |
| --- | --- |

(c)

ekspertu vērtētāju atlasi, ekspertu vērtētāju instruktāžu, vērtēšanas kritērijiem un to svērumu;

| (c) | ekspertu vērtētāju atlasi, ekspertu vērtētāju
  interešu konflikta novēršanu, ekspertu vērtētāju
  instruktāžu, vērtēšanas kritērijiem un to svērumu
  papildus standarta atlases kritērijiem, proti, “izcilība, ietekme un īstenošanas kvalitāte un efektivitāte”
  ; |
| --- | --- |

(c)

ekspertu vērtētāju atlasi, ekspertu vērtētāju
  interešu konflikta novēršanu, ekspertu vērtētāju
  instruktāžu, vērtēšanas kritērijiem un to svērumu
  papildus standarta atlases kritērijiem, proti, “izcilība, ietekme un īstenošanas kvalitāte un efektivitāte”
  ;

interešu konflikta novēršanu, ekspertu vērtētāju

papildus standarta atlases kritērijiem, proti, “izcilība, ietekme un īstenošanas kvalitāte un efektivitāte”

| (d) | pamatnosacījumiem, kas palīdzētu sasniegt uzdevuma mērķus; |
| --- | --- |

(d)

pamatnosacījumiem, kas palīdzētu sasniegt uzdevuma mērķus;

| (d) | pamatnosacījumiem, kas palīdzētu sasniegt uzdevuma mērķus
  atbilstīgi Savienības prioritātēm
  ; |
| --- | --- |

(d)

pamatnosacījumiem, kas palīdzētu sasniegt uzdevuma mērķus
  atbilstīgi Savienības prioritātēm
  ;

atbilstīgi Savienības prioritātēm

| (e) | komunikāciju. |
| --- | --- |

(e)

komunikāciju.

| (e) | komunikāciju; |
| --- | --- |

(e)

komunikāciju;

| (ea) | skaidriem un izmērāmiem uzdevuma mērķiem un iespējamiem rezultātiem; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

skaidriem un izmērāmiem uzdevuma mērķiem un iespējamiem rezultātiem;

skaidriem un izmērāmiem uzdevuma mērķiem un iespējamiem rezultātiem;

| (eb) | uzdevuma sociālās ietekmes un uzņēmējdarbības potenciāla izvērtēšanu; |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

uzdevuma sociālās ietekmes un uzņēmējdarbības potenciāla izvērtēšanu;

uzdevuma sociālās ietekmes un uzņēmējdarbības potenciāla izvērtēšanu;

2.   Īpašus nosacījumus, kas ļauj piemērot efektīvu un elastīgu portfeļa pieeju,
  var noteikt
  darba programmā, kas paredzēta 11. pantā.

2.   Īpašus nosacījumus, kas ļauj piemērot efektīvu un elastīgu portfeļa pieeju,
  nosaka
  darba programmā, kas paredzēta 11. pantā.

2.a
     
  Uzdevumu saturu, sīkāku informāciju par īstenošanu, tostarp jomu, rādītājiem, mērāmiem mērķiem un starpposma mērķiem, lēsto budžetu un sinerģijām ar citiem Savienības fondiem un saikni ar Eiropas partnerībām definē stratēģiskajos pētniecības un inovācijas plānos, kā noteikts šā lēmuma I pielikumā.

2.b
     
  Uzdevumus īsteno, attiecīgo kopu darba programmās ietverot atklātus uzaicinājumus iesniegt projektu priekšlikumus, kas sekmē uzdevumu un kas atrodas vienā vai vairākās kopas intervences jomās.

Grozījums Nr. 16

Grozījums Nr. 16

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

6. pants

6. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6. pants | 6. pants |
| Eiropas Pētniecības padome | Eiropas Pētniecības padome |
| 1.   Komisija izveido Eiropas Pētniecības padomi (
  “ERC”
  ), kuras uzdevums ir īstenot I pīlāra
  “Atvērtā zinātne”
  darbības, kuras saistītas ERC. Šī ERC ir Eiropas Pētniecības padomes, kas tika izveidota ar Lēmumu C(2013) 1895, pēctece (7). | 1.   Komisija izveido Eiropas Pētniecības padomi (
  “ERC”
  ), kuras uzdevums ir īstenot I pīlāra
  “Izcilā un atvērtā zinātne”
  darbības, kuras saistītas ERC. Šī ERC ir Eiropas Pētniecības padomes, kas tika izveidota ar Lēmumu C(2013) 1895, pēctece (7). |
| 2.   ERC sastāvā ir 7. pantā minētā neatkarīgā Zinātniskā padome un 8. pantā minētā īpaši izveidotā īstenošanas struktūra. | 2.   ERC sastāvā ir 7. pantā minētā neatkarīgā Zinātniskā padome un 8. pantā minētā īpaši izveidotā īstenošanas struktūra. |
| 3.   ERC vada priekšsēdētājs, kuru izraugās no pieredzējušu un starptautiski atzītu zinātnieku vidus. | 3.   ERC vada priekšsēdētājs, kuru izraugās no pieredzējušu un starptautiski atzītu zinātnieku vidus. |
| Priekšsēdētāju ieceļ Komisija saskaņā ar pārredzamu darbā pieņemšanas procesu, kurā piedalās īpaši izveidota neatkarīga atlases komiteja; priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņš ir četri gadi, un to var atjaunot vienu reizi. Darbā pieņemšanas procesu un izraudzīto kandidātu apstiprina Zinātniskā padome. | Priekšsēdētāju ieceļ Komisija saskaņā ar pārredzamu darbā pieņemšanas procesu, kurā piedalās īpaši izveidota neatkarīga atlases komiteja; priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņš ir četri gadi, un to var atjaunot vienu reizi. Darbā pieņemšanas procesu un izraudzīto kandidātu apstiprina Zinātniskā padome. |
| Priekšsēdētājs vada Zinātnisko padomi un nodrošina tās vadošo lomu un sadarbību ar īpaši izveidoto īstenošanas struktūru, kā arī pārstāv to zinātnes pasaulē. | Priekšsēdētājs vada Zinātnisko padomi un nodrošina tās vadošo lomu un sadarbību ar īpaši izveidoto īstenošanas struktūru, kā arī pārstāv to zinātnes pasaulē. |
| 4.   ERC darbs atbilst šādiem principiem: izcilība zinātnē, autonomija, efektivitāte, lietderība, pārredzamība un pārskatatbildība. Tā nodrošina to, ka tiek turpinātas tās ERC darbības, ko veic saskaņā ar Lēmumu .../EK. | 4.   ERC darbs atbilst šādiem principiem: izcilība zinātnē, autonomija, efektivitāte, lietderība, pārredzamība un pārskatatbildība. Tā nodrošina to, ka tiek turpinātas tās ERC darbības, ko veic saskaņā ar Lēmumu .../EK. |
| 5.   Ar ERC pasākumiem atbalsta pētījumus visās jomās, kurus veic individuālas un starpvalstu komandas, kuras savstarpēji konkurē Eiropas līmenī. | 5.   Ar ERC pasākumiem atbalsta pētījumus visās jomās, kurus veic individuālas un starpvalstu komandas, kuras savstarpēji konkurē Eiropas līmenī.
  Būtu jāturpina atbalstīt inovācija, piemēram, izmantojot koncepcijas pierādījuma shēmu, lai sekmētu jaunu atklājumu straujāku pārtapšanu komerciāli vai sociāli vērtīgos produktos, procesos un pakalpojumos. Lai to veicinātu, koncepcijas pierādījumu ir tiesīgi saņemt izcili ERC pieteikuma iesniedzēji, kuri pārsniedz robežvērtību, bet kurus nevarēja finansēt līdzekļu trūkuma dēļ. |
| | 5.a
     
  Izcilības zīmogs tiek piešķirts ERC koncepcijas pierādījuma saņēmējam, ja priekšlikums ir atbilstīgs, pārsniedzis piemērojamās robežvērtības, bet nav ticis finansēts. |
| 6.   Komisija rīkojas kā ERC autonomijas un integritātes garants un nodrošina tai uzticēto uzdevumu pienācīgu izpildi. | 6.   Komisija rīkojas kā ERC autonomijas un integritātes garants un nodrošina tai uzticēto uzdevumu pienācīgu izpildi. |
| Komisija nodrošina, ka ERC darbību īstenošana atbilst šā panta 4. punktā minētajiem principiem un 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajai Zinātniskās padomes izstrādātajai ERC vispārējai stratēģijai. | Komisija nodrošina, ka ERC darbību īstenošana atbilst šā panta 4. punktā minētajiem principiem un 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajai Zinātniskās padomes izstrādātajai ERC vispārējai stratēģijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6. pants

6. pants

Eiropas Pētniecības padome

Eiropas Pētniecības padome

1.   Komisija izveido Eiropas Pētniecības padomi (
  “ERC”
  ), kuras uzdevums ir īstenot I pīlāra
  “Atvērtā zinātne”
  darbības, kuras saistītas ERC. Šī ERC ir Eiropas Pētniecības padomes, kas tika izveidota ar Lēmumu C(2013) 1895, pēctece (7).

1.   Komisija izveido Eiropas Pētniecības padomi (
  “ERC”
  ), kuras uzdevums ir īstenot I pīlāra
  “Izcilā un atvērtā zinātne”
  darbības, kuras saistītas ERC. Šī ERC ir Eiropas Pētniecības padomes, kas tika izveidota ar Lēmumu C(2013) 1895, pēctece (7).

2.   ERC sastāvā ir 7. pantā minētā neatkarīgā Zinātniskā padome un 8. pantā minētā īpaši izveidotā īstenošanas struktūra.

2.   ERC sastāvā ir 7. pantā minētā neatkarīgā Zinātniskā padome un 8. pantā minētā īpaši izveidotā īstenošanas struktūra.

3.   ERC vada priekšsēdētājs, kuru izraugās no pieredzējušu un starptautiski atzītu zinātnieku vidus.

3.   ERC vada priekšsēdētājs, kuru izraugās no pieredzējušu un starptautiski atzītu zinātnieku vidus.

Priekšsēdētāju ieceļ Komisija saskaņā ar pārredzamu darbā pieņemšanas procesu, kurā piedalās īpaši izveidota neatkarīga atlases komiteja; priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņš ir četri gadi, un to var atjaunot vienu reizi. Darbā pieņemšanas procesu un izraudzīto kandidātu apstiprina Zinātniskā padome.

Priekšsēdētāju ieceļ Komisija saskaņā ar pārredzamu darbā pieņemšanas procesu, kurā piedalās īpaši izveidota neatkarīga atlases komiteja; priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņš ir četri gadi, un to var atjaunot vienu reizi. Darbā pieņemšanas procesu un izraudzīto kandidātu apstiprina Zinātniskā padome.

Priekšsēdētājs vada Zinātnisko padomi un nodrošina tās vadošo lomu un sadarbību ar īpaši izveidoto īstenošanas struktūru, kā arī pārstāv to zinātnes pasaulē.

Priekšsēdētājs vada Zinātnisko padomi un nodrošina tās vadošo lomu un sadarbību ar īpaši izveidoto īstenošanas struktūru, kā arī pārstāv to zinātnes pasaulē.

4.   ERC darbs atbilst šādiem principiem: izcilība zinātnē, autonomija, efektivitāte, lietderība, pārredzamība un pārskatatbildība. Tā nodrošina to, ka tiek turpinātas tās ERC darbības, ko veic saskaņā ar Lēmumu .../EK.

4.   ERC darbs atbilst šādiem principiem: izcilība zinātnē, autonomija, efektivitāte, lietderība, pārredzamība un pārskatatbildība. Tā nodrošina to, ka tiek turpinātas tās ERC darbības, ko veic saskaņā ar Lēmumu .../EK.

5.   Ar ERC pasākumiem atbalsta pētījumus visās jomās, kurus veic individuālas un starpvalstu komandas, kuras savstarpēji konkurē Eiropas līmenī.

5.   Ar ERC pasākumiem atbalsta pētījumus visās jomās, kurus veic individuālas un starpvalstu komandas, kuras savstarpēji konkurē Eiropas līmenī.
  Būtu jāturpina atbalstīt inovācija, piemēram, izmantojot koncepcijas pierādījuma shēmu, lai sekmētu jaunu atklājumu straujāku pārtapšanu komerciāli vai sociāli vērtīgos produktos, procesos un pakalpojumos. Lai to veicinātu, koncepcijas pierādījumu ir tiesīgi saņemt izcili ERC pieteikuma iesniedzēji, kuri pārsniedz robežvērtību, bet kurus nevarēja finansēt līdzekļu trūkuma dēļ.

5.a
     
  Izcilības zīmogs tiek piešķirts ERC koncepcijas pierādījuma saņēmējam, ja priekšlikums ir atbilstīgs, pārsniedzis piemērojamās robežvērtības, bet nav ticis finansēts.

6.   Komisija rīkojas kā ERC autonomijas un integritātes garants un nodrošina tai uzticēto uzdevumu pienācīgu izpildi.

6.   Komisija rīkojas kā ERC autonomijas un integritātes garants un nodrošina tai uzticēto uzdevumu pienācīgu izpildi.

Komisija nodrošina, ka ERC darbību īstenošana atbilst šā panta 4. punktā minētajiem principiem un 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajai Zinātniskās padomes izstrādātajai ERC vispārējai stratēģijai.

Komisija nodrošina, ka ERC darbību īstenošana atbilst šā panta 4. punktā minētajiem principiem un 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajai Zinātniskās padomes izstrādātajai ERC vispārējai stratēģijai.

Grozījums Nr. 17

Grozījums Nr. 17

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

7. pants

7. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. pants | 7. pants |
| ERC Zinātniskā padome | ERC Zinātniskā padome |
| 1.   Zinātniskās padomes sastāvā ir zinātnieki, inženieri un pētnieki ar vislabāko reputāciju un atbilstošu erudīciju,
  vīrieši un sievietes no dažādām vecuma grupām,
  kuri pārstāv daudzas un dažādas pētniecības jomas un darbojas savā personīgajā statusā neatkarīgi no jebkādu ārēju interešu ietekmes. | 1.   Zinātniskās padomes sastāvā ir zinātnieki, inženieri un pētnieki ar vislabāko reputāciju un atbilstošu erudīciju, kuri pārstāv daudzas un dažādas pētniecības jomas un darbojas savā personīgajā statusā neatkarīgi no jebkādu ārēju interešu ietekmes. |
| Zinātniskās padomes locekļus ieceļ Komisija saskaņā ar neatkarīgu un pārredzamu atlases procedūru, par kuru tā ir vienojusies ar Zinātnisko padomi un kura ietver apspriešanos ar zinātnieku kopienu un ziņojuma sagatavošanu Eiropas Parlamentam un Padomei. | Zinātniskās padomes locekļus ieceļ Komisija saskaņā ar neatkarīgu un pārredzamu atlases procedūru, par kuru tā ir vienojusies ar Zinātnisko padomi un kura ietver apspriešanos ar zinātnieku kopienu un ziņojuma sagatavošanu Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| Zinātniskās padomes locekļu pilnvaru termiņš nepārsniedz četrus gadus, un to var atjaunot vienu reizi, pamatojoties uz rotācijas sistēmu, kas nodrošina Zinātniskās padomes darba nepārtrauktību. | Zinātniskās padomes locekļu pilnvaru termiņš nepārsniedz četrus gadus, un to var atjaunot vienu reizi, pamatojoties uz rotācijas sistēmu, kas nodrošina Zinātniskās padomes darba nepārtrauktību. |
| 2.   Zinātniskā padome izstrādā: | 2.   Zinātniskā padome izstrādā: |
| (a) | ERC vispārējo stratēģiju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7. pants

7. pants

ERC Zinātniskā padome

ERC Zinātniskā padome

1.   Zinātniskās padomes sastāvā ir zinātnieki, inženieri un pētnieki ar vislabāko reputāciju un atbilstošu erudīciju,
  vīrieši un sievietes no dažādām vecuma grupām,
  kuri pārstāv daudzas un dažādas pētniecības jomas un darbojas savā personīgajā statusā neatkarīgi no jebkādu ārēju interešu ietekmes.

1.   Zinātniskās padomes sastāvā ir zinātnieki, inženieri un pētnieki ar vislabāko reputāciju un atbilstošu erudīciju, kuri pārstāv daudzas un dažādas pētniecības jomas un darbojas savā personīgajā statusā neatkarīgi no jebkādu ārēju interešu ietekmes.

Zinātniskās padomes locekļus ieceļ Komisija saskaņā ar neatkarīgu un pārredzamu atlases procedūru, par kuru tā ir vienojusies ar Zinātnisko padomi un kura ietver apspriešanos ar zinātnieku kopienu un ziņojuma sagatavošanu Eiropas Parlamentam un Padomei.

Zinātniskās padomes locekļus ieceļ Komisija saskaņā ar neatkarīgu un pārredzamu atlases procedūru, par kuru tā ir vienojusies ar Zinātnisko padomi un kura ietver apspriešanos ar zinātnieku kopienu un ziņojuma sagatavošanu Eiropas Parlamentam un Padomei.

Zinātniskās padomes locekļu pilnvaru termiņš nepārsniedz četrus gadus, un to var atjaunot vienu reizi, pamatojoties uz rotācijas sistēmu, kas nodrošina Zinātniskās padomes darba nepārtrauktību.

Zinātniskās padomes locekļu pilnvaru termiņš nepārsniedz četrus gadus, un to var atjaunot vienu reizi, pamatojoties uz rotācijas sistēmu, kas nodrošina Zinātniskās padomes darba nepārtrauktību.

2.   Zinātniskā padome izstrādā:

2.   Zinātniskā padome izstrādā:

(a)

ERC vispārējo stratēģiju;

| (a) | ERC vispārējo stratēģiju; |
| --- | --- |

(a)

ERC vispārējo stratēģiju;

| (b) | darba programmu, kas paredzēta ERC pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- |

(b)

darba programmu, kas paredzēta ERC pasākumu īstenošanai;

| (b) | darba programmu, kas paredzēta ERC pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- |

(b)

darba programmu, kas paredzēta ERC pasākumu īstenošanai;

| (c) | metodes un procedūras recenzēšanai un priekšlikumu novērtēšanai, uz kuru pamata atlasa finansējamos projektus; |
| --- | --- |

(c)

metodes un procedūras recenzēšanai un priekšlikumu novērtēšanai, uz kuru pamata atlasa finansējamos projektus;

| (c) | metodes un procedūras recenzēšanai un priekšlikumu novērtēšanai, uz kuru pamata atlasa finansējamos projektus; |
| --- | --- |

(c)

metodes un procedūras recenzēšanai un priekšlikumu novērtēšanai, uz kuru pamata atlasa finansējamos projektus;

| (d) | savu nostāju visos jautājumos, kuri no zinātnes perspektīvas varētu vairot ERC sasniegumus un ietekmi, kā arī veikto pētījumu kvalitāti; |
| --- | --- |

(d)

savu nostāju visos jautājumos, kuri no zinātnes perspektīvas varētu vairot ERC sasniegumus un ietekmi, kā arī veikto pētījumu kvalitāti;

| (d) | savu nostāju visos jautājumos, kuri no zinātnes perspektīvas varētu vairot ERC sasniegumus un ietekmi, kā arī veikto pētījumu kvalitāti; |
| --- | --- |

(d)

savu nostāju visos jautājumos, kuri no zinātnes perspektīvas varētu vairot ERC sasniegumus un ietekmi, kā arī veikto pētījumu kvalitāti;

| (e) | rīcības kodeksu, kurā apskatīts arī interešu konfliktu novēršanas jautājums. |
| --- | --- |

(e)

(e)

rīcības kodeksu, kurā apskatīts arī interešu konfliktu novēršanas jautājums.

rīcības kodeksu, kurā apskatīts arī interešu konfliktu novēršanas jautājums.

No nostājām, ko Zinātniskā padome izstrādājusi atbilstoši pirmās daļas a), c),
  d)
  un
  e
  ) apakšpunktam, Komisija atkāpjas tikai tad, ja tā uzskata, ka nav ievēroti šā lēmuma noteikumi. Šādā gadījumā, lai turpinātu īpašās programmas īstenošanu un mērķu sasniegšanu, Komisija pieņem pasākumus, nosakot jautājumus, kuros tā atkāpjas no Zinātniskās padomes nostājām, un to pienācīgi pamatojot.

d)

e

Komisija izstrādā rīcības kodeksu, kurā apskatīts arī interešu konflikta novēršanas jautājums, un
  no nostājām, ko Zinātniskā padome izstrādājusi atbilstoši pirmās daļas a), c), un
  d
  ) apakšpunktam, Komisija atkāpjas tikai tad, ja tā uzskata, ka nav ievēroti šā lēmuma noteikumi. Šādā gadījumā, lai turpinātu īpašās programmas īstenošanu un mērķu sasniegšanu, Komisija pieņem pasākumus, nosakot jautājumus, kuros tā atkāpjas no Zinātniskās padomes nostājām, un to pienācīgi pamatojot.

Komisija izstrādā rīcības kodeksu, kurā apskatīts arī interešu konflikta novēršanas jautājums, un

d

3.   Zinātniskā padome rīkojas saskaņā ar I pielikuma I pīlāra 1. sadaļā noteiktajām pilnvarām.

3.   Zinātniskā padome rīkojas saskaņā ar I pielikuma I pīlāra 1. sadaļā noteiktajām pilnvarām.

4.   Zinātniskās padomes darbības vienīgais nolūks ir, ievērojot 6. pantā izklāstītos principus, nodrošināt ERC
  darbību
  . Tā rīkojas godprātīgi un atbildīgi, un savus pienākumus veic efektīvi
  , nodrošinot pēc iespējas lielāku
  pārredzamību.

4.   Zinātniskās padomes darbības vienīgais nolūks ir, ievērojot 6. pantā izklāstītos principus, nodrošināt ERC
  mērķu sasniegšanu
  . Tā rīkojas
  pilnīgi neatkarīgi,
  godprātīgi un atbildīgi un savus pienākumus veic efektīvi
  un ar vislielāko iespējamo
  pārredzamību
  un atvērtību, maksimāli palielinot ERC ieguldījumu ES pētniecības un inovācijas politikas mērķu un īpaši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķu sasniegšanā
  .

Grozījums Nr. 18

Grozījums Nr. 18

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

9. pants

9. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9. pants | 9. pants |
| Eiropas Inovācijas padome | Eiropas Inovācijas padome |
| 1.   Komisija izveido Eiropas Inovācijas padomi (
  “EIC”
  )
  , kuras uzdevums ir īstenot III pīlāra “Atvērtā inovācija” darbības, kuras ir saistītas ar EIC
  .
  EIC darbs atbilst šādiem principiem: koncentrēšanās uz revolucionāriem risinājumiem un revolucionāru inovāciju, autonomija, spēja uzņemties risku, efektivitāte, lietderība, pārredzamība un pārskatatbildība. | 1.   Komisija izveido Eiropas Inovācijas padomi (
  “EIP”
  )
  saskaņā ar regulas 7
  .
  a pantu
  . |
| | 1.a
     
  EIP iekļauj divos instrumentos — Pathfinder un Accelerator, kā aprakstīts šā lēmuma I pielikumā. EIP instrumentus nepārtraukti izvērtē, lai ar tiem varētu sistemātiski atbalstīt inovāciju. |
| | 1.b
     
  Vajadzības gadījumā EIP mērķus un darbības sasaista ar citām programmas daļām, kā arī citiem valstu un Savienības fondiem, jo īpaši EIT un InvestEU. |
| 2.   Eiropas Inovācijas padomē ietilpst augsta līmeņa valde (
  “EIC
  valde”), kas minēta 10. pantā. | 2.   Eiropas Inovācijas padomē ietilpst augsta līmeņa valde (
  “EIP
  valde”), kas minēta 10. pantā. |
| 3.   Komisija nodrošina, ka
  EIC
  īstenošana | 3.   Komisija nodrošina, ka
  EIP
  īstenošana |
| (a) | saskan ar šā panta 1. punktā noteiktajiem principiem, pienācīgi ņemot vērā
  EIC
  valdes atzinumu par 10. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto
  EIC
  vispārējo stratēģiju un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9. pants

9. pants

Eiropas Inovācijas padome

Eiropas Inovācijas padome

1.   Komisija izveido Eiropas Inovācijas padomi (
  “EIC”
  )
  , kuras uzdevums ir īstenot III pīlāra “Atvērtā inovācija” darbības, kuras ir saistītas ar EIC
  .
  EIC darbs atbilst šādiem principiem: koncentrēšanās uz revolucionāriem risinājumiem un revolucionāru inovāciju, autonomija, spēja uzņemties risku, efektivitāte, lietderība, pārredzamība un pārskatatbildība.

1.   Komisija izveido Eiropas Inovācijas padomi (
  “EIP”
  )
  saskaņā ar regulas 7
  .
  a pantu
  .

1.a
     
  EIP iekļauj divos instrumentos — Pathfinder un Accelerator, kā aprakstīts šā lēmuma I pielikumā. EIP instrumentus nepārtraukti izvērtē, lai ar tiem varētu sistemātiski atbalstīt inovāciju.

1.b
     
  Vajadzības gadījumā EIP mērķus un darbības sasaista ar citām programmas daļām, kā arī citiem valstu un Savienības fondiem, jo īpaši EIT un InvestEU.

2.   Eiropas Inovācijas padomē ietilpst augsta līmeņa valde (
  “EIC
  valde”), kas minēta 10. pantā.

2.   Eiropas Inovācijas padomē ietilpst augsta līmeņa valde (
  “EIP
  valde”), kas minēta 10. pantā.

3.   Komisija nodrošina, ka
  EIC
  īstenošana

3.   Komisija nodrošina, ka
  EIP
  īstenošana

(a)

saskan ar šā panta 1. punktā noteiktajiem principiem, pienācīgi ņemot vērā
  EIC
  valdes atzinumu par 10. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto
  EIC
  vispārējo stratēģiju un

EIC

EIC

| (a) | saskan ar šā panta 1. punktā noteiktajiem principiem, pienācīgi ņemot vērā
  EIP
  valdes atzinumu par 10. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto
  EIP
  vispārējo stratēģiju un |
| --- | --- |

(a)

saskan ar šā panta 1. punktā noteiktajiem principiem, pienācīgi ņemot vērā
  EIP
  valdes atzinumu par 10. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto
  EIP
  vispārējo stratēģiju un

EIP

EIP

| (b) | nerada konkurences kropļojumus, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(b)

nerada konkurences kropļojumus, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (b) | nerada konkurences kropļojumus, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(b)

nerada konkurences kropļojumus, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

4.   
  EIC
  apvienotā finansējuma pārvaldīšanas nolūkā Komisija var izmantot netiešo pārvaldību vai, ja tas nav iespējams, izveidot īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību. Komisija cenšas panākt citu publisku un privātu investoru dalību. Ja tas sākotnēji nav iespējams, īpašam nolūkam dibināto sabiedrību strukturē tādā veidā, lai tā spētu piesaistīt citus publiskos vai privātos investorus nolūkā kāpināt Savienības ieguldījuma sviras efektu.

4.   
  EIP
  apvienotā finansējuma pārvaldīšanas nolūkā Komisija var izmantot netiešo pārvaldību vai, ja tas nav iespējams, izveidot īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību. Komisija cenšas panākt citu publisku un privātu investoru dalību. Ja tas sākotnēji nav iespējams, īpašam nolūkam dibināto sabiedrību strukturē tādā veidā, lai tā spētu piesaistīt citus publiskos vai privātos investorus nolūkā kāpināt Savienības ieguldījuma sviras efektu.

4.a
     
  Komisija nodrošina sadarbību starp EIT un EIP, jo īpaši izmantojot zināšanu un inovācijas kopienas (ZIK).

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

10. pants

10. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10. pants | 10. pants |
| EIC
  Valde | EIP Valde |
| 1.   
  EIC
  valde Komisiju konsultē par | 1.   
  EIP
  valde Komisiju konsultē par |
| (a) | III pīlāra
  “Atvērtā inovācija” EIC
  komponenta vispārējo stratēģiju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10. pants

10. pants

EIC
  Valde

EIC

EIP Valde

EIP

1.   
  EIC
  valde Komisiju konsultē par

1.   
  EIP
  valde Komisiju konsultē par

(a)

III pīlāra
  “Atvērtā inovācija” EIC
  komponenta vispārējo stratēģiju;

“Atvērtā inovācija” EIC

| (a) | III pīlāra
  “Inovatīvā Eiropa” EIP
  komponenta vispārējo stratēģiju; |
| --- | --- |

(a)

III pīlāra
  “Inovatīvā Eiropa” EIP
  komponenta vispārējo stratēģiju;

“Inovatīvā Eiropa” EIP

| (b) | darba programmu, kas paredzēta
  EIC
  darbību īstenošanai; |
| --- | --- |

(b)

darba programmu, kas paredzēta
  EIC
  darbību īstenošanai;

EIC

| (b) | darba programmu, kas paredzēta
  EIP
  darbību īstenošanai; |
| --- | --- |

(b)

darba programmu, kas paredzēta
  EIP
  darbību īstenošanai;

EIP

| (c) | kritērijiem priekšlikumu novatoriskuma un riska profila novērtēšanai un dotāciju, pašu kapitāla finansējuma un citu finansēšanas veidu pienācīgu līdzsvaru attiecībā uz
  EIC
  instrumentu Accelerator; |
| --- | --- |

(c)

kritērijiem priekšlikumu novatoriskuma un riska profila novērtēšanai un dotāciju, pašu kapitāla finansējuma un citu finansēšanas veidu pienācīgu līdzsvaru attiecībā uz
  EIC
  instrumentu Accelerator;

EIC

| (c) | kritērijiem priekšlikumu novatoriskuma un riska profila novērtēšanai un dotāciju, pašu kapitāla finansējuma un citu finansēšanas veidu pienācīgu līdzsvaru attiecībā uz
  EIP
  instrumentu Accelerator; |
| --- | --- |

(c)

kritērijiem priekšlikumu novatoriskuma un riska profila novērtēšanai un dotāciju, pašu kapitāla finansējuma un citu finansēšanas veidu pienācīgu līdzsvaru attiecībā uz
  EIP
  instrumentu Accelerator;

EIP

| (d) | stratēģiskā projektu portfeļa noteikšanu; |
| --- | --- |

(d)

stratēģiskā projektu portfeļa noteikšanu;

| (d) | stratēģiskā projektu portfeļa noteikšanu; |
| --- | --- |

(d)

stratēģiskā projektu portfeļa noteikšanu;

| (e) | programmu vadītāju profilu. |
| --- | --- |

(e)

programmu vadītāju profilu.

| (e) | programmu vadītāju profilu. |
| --- | --- |

(e)

programmu vadītāju profilu.

| (e a) | sistemātisks un pastāvīgs EIP darbību izvērtēšanas process; |
| --- | --- |

(e a)

(e a)

sistemātisks un pastāvīgs EIP darbību izvērtēšanas process;

sistemātisks un pastāvīgs EIP darbību izvērtēšanas process;

2.   
  EIC
  valde pēc pieprasījuma
  var
  Komisijai adresēt ieteikumus:

2.   
  EIP
  valde pēc pieprasījuma
  —un attiecīgos gadījumos sadarbībā ar EIT valdi —var
  Komisijai adresēt ieteikumus:

| (a) | par jebkuru jautājumu, kurš no inovācijas perspektīvas var uzlabot un veicināt inovācijas ekosistēmas visā Eiropā,
  EIC
  komponenta mērķu sasniegšanu un ietekmi un inovatīvu uzņēmumu spēju izvērst savus risinājumus; |
| --- | --- |

(a)

par jebkuru jautājumu, kurš no inovācijas perspektīvas var uzlabot un veicināt inovācijas ekosistēmas visā Eiropā,
  EIC
  komponenta mērķu sasniegšanu un ietekmi un inovatīvu uzņēmumu spēju izvērst savus risinājumus;

EIC

| (a) | par jebkuru jautājumu, kurš no inovācijas perspektīvas var uzlabot un veicināt inovācijas ekosistēmas visā Eiropā,
  EIP
  komponenta mērķu sasniegšanu un ietekmi un inovatīvu uzņēmumu spēju izvērst savus risinājumus; |
| --- | --- |

(a)

par jebkuru jautājumu, kurš no inovācijas perspektīvas var uzlabot un veicināt inovācijas ekosistēmas visā Eiropā,
  EIP
  komponenta mērķu sasniegšanu un ietekmi un inovatīvu uzņēmumu spēju izvērst savus risinājumus;

EIP

| (b) | attiecībā uz iespējamo regulatīvo šķēršļu, ar kuriem saskaras uzņēmēji, īpaši tie, kuriem piešķirts atbalsts no
  EIC
  komponenta, noteikšanu
  kopā
  ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem; |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz iespējamo regulatīvo šķēršļu, ar kuriem saskaras uzņēmēji, īpaši tie, kuriem piešķirts atbalsts no
  EIC
  komponenta, noteikšanu
  kopā
  ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem;

EIC

kopā

| (b) | attiecībā uz iespējamo regulatīvo šķēršļu, ar kuriem saskaras uzņēmēji, īpaši tie, kuriem piešķirts atbalsts no
  EIP
  komponenta, noteikšanu
  sadarbībā
  ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem
  un EIT
  ; |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz iespējamo regulatīvo šķēršļu, ar kuriem saskaras uzņēmēji, īpaši tie, kuriem piešķirts atbalsts no
  EIP
  komponenta, noteikšanu
  sadarbībā
  ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem
  un EIT
  ;

EIP

sadarbībā

un EIT

| (c) | jaunajām tehnoloģiju tendencēm
  EIC
  portfelī, lai sniegtu informāciju īpašās programmas citu daļu plānošanai; |
| --- | --- |

(c)

jaunajām tehnoloģiju tendencēm
  EIC
  portfelī, lai sniegtu informāciju īpašās programmas citu daļu plānošanai;

EIC

| (c) | jaunajām tehnoloģiju tendencēm
  EIP
  portfelī, lai sniegtu informāciju īpašās programmas citu daļu plānošanai; |
| --- | --- |

(c)

jaunajām tehnoloģiju tendencēm
  EIP
  portfelī, lai sniegtu informāciju īpašās programmas citu daļu plānošanai;

EIP

| (d) | attiecībā
  uz tādu konkrētu jautājumu noteikšanu, kuros vajadzīga
  EIC
  valdes konsultācija. |
| --- | --- |

(d)

attiecībā
  uz tādu konkrētu jautājumu noteikšanu, kuros vajadzīga
  EIC
  valdes konsultācija.

attiecībā

EIC

| (d) | attiecībā
  uz tādu konkrētu jautājumu noteikšanu, kuros vajadzīga
  EIP
  valdes konsultācija. |
| --- | --- |

(d)

attiecībā
  uz tādu konkrētu jautājumu noteikšanu, kuros vajadzīga
  EIP
  valdes konsultācija.

attiecībā

EIP

EIC
  valdes darbības nolūks ir sasniegt
  EIC komponenta mērķus
  . Tā rīkojas godprātīgi un atbildīgi, un savus pienākumus veic efektīvi,
  nodrošinot pārredzamību
  .

EIC

EIC komponenta mērķus

nodrošinot pārredzamību

EIP
  valdes darbības nolūks ir sasniegt
  EIP mērķus, ņemot vērā ES rūpniecības stratēģiju, tās konkurētspēju un globālās problēmas
  . Tā rīkojas godprātīgi un atbildīgi un savus pienākumus veic efektīvi,
  pārredzami un atvērti, novēršot konkurences kropļojumus iekšējā tirgū
  .

EIP

EIP mērķus, ņemot vērā ES rūpniecības stratēģiju, tās konkurētspēju un globālās problēmas

pārredzami un atvērti, novēršot konkurences kropļojumus iekšējā tirgū

EIC
  valde rīkojas saskaņā ar I pielikuma III pīlāra 1. sadaļā noteiktajām pilnvarām.

EIC

EIP
  valde rīkojas saskaņā ar I pielikuma III pīlāra 1. sadaļā noteiktajām pilnvarām.

EIP

3.   
  EIC
  valde sastāv no 15–20 augsta
  ranga
  personām no dažādām Eiropas inovācijas ekosistēmu daļām, ieskaitot uzņēmējus,
  uzņēmumu vadītājus
  ,
  investorus
  un
  pētniekus
  . Tā sniedz ieguldījumu informēšanas pasākumos, un
  EIC
  valdes locekļi cenšas paaugstināt
  EIC
  zīmola prestižu.

3.   
  EIP
  valde sastāv no 15–20
  neatkarīgām
  augsta
  līmeņa
  personām no dažādām Eiropas
  pētniecības un
  inovācijas ekosistēmu daļām, ieskaitot uzņēmējus
  no dažāda lieluma uzņēmumiem
  ,
  ekonomistus, investorus
  ,
  pētniekus
  un
  akadēmiskos ekspertus inovācijas politikas jomā
  . Tā sniedz ieguldījumu informēšanas pasākumos, un
  EIP
  valdes locekļi cenšas paaugstināt
  EIP
  zīmola prestižu.

EIC
  valdes locekļus ieceļ Komisija pēc atklāta uzaicinājuma izvirzīt kandidatūras vai izteikt ieinteresētību vai pēc abiem uzaicinājumiem atkarībā no tā, ko Komisija uzskata par atbilstošāku, un ņemot vērā lietpratības, dzimuma, vecuma un ģeogrāfiskā sadalījuma līdzsvarotības nepieciešamību.

EIC

EIP
  valdes locekļus ieceļ Komisija pēc atklāta uzaicinājuma izvirzīt kandidatūras vai izteikt ieinteresētību vai pēc abiem uzaicinājumiem atkarībā no tā, ko Komisija uzskata par atbilstošāku, un ņemot vērā lietpratības, dzimuma, vecuma un ģeogrāfiskā sadalījuma līdzsvarotības nepieciešamību.

EIP

Viņu pilnvaru termiņš ir
  divi
  gadi, to var atjaunot
  divas reizes
  , un amatā iecelšana notiek pēc rotācijas principa (
  locekļi
  tiek
  iecelti
  ik pēc diviem gadiem).

divi

divas reizes

locekļi

iecelti

Viņu pilnvaru termiņš ir
  trīs
  gadi, to var atjaunot
  vienu reizi
  , un amatā iecelšana notiek pēc rotācijas principa (
  puse locekļu
  tiek
  nomainīti
  ik pēc diviem gadiem).

trīs

vienu reizi

puse locekļu

nomainīti

4.   
  EIC
  valdei ir priekšsēdētājs, kuru ieceļ Komisija saskaņā ar pārredzamu darbā pieņemšanas procesu. Priekšsēdētājs ir augsta līmeņa amatpersona
  , kas ir saistīta ar
  inovācijas
  jomu
  .

4.   
  EIP
  valdei ir priekšsēdētājs, kuru ieceļ Komisija saskaņā ar pārredzamu darbā pieņemšanas procesu. Priekšsēdētājs ir augsta līmeņa amatpersona
  ar apliecinātām zināšanām pētniecības un
  inovācijas
  jomā
  .

Priekšsēdētāju ieceļ uz
  četriem
  gadiem, un pilnvaru termiņu var atjaunot vienu reizi.

četriem

Priekšsēdētāju ieceļ uz
  trīs
  gadiem, un pilnvaru termiņu var atjaunot vienu reizi.

trīs

Priekšsēdētājs vada
  EIC
  valdi, sagatavo tās sanāksmes, uzdod uzdevumus valdes locekļiem un var izveidot īpašas apakšgrupas, jo īpaši nolūkā apzināt jaunās tehnoloģiju tendences
  EIC
  portfelī. Viņš popularizē
  EIC
  , piedalās sarunās ar Komisiju un pārstāv
  EIC
  inovācijas vidē. Komisija
  var nodrošināt
  administratīvu atbalstu, lai priekšsēdētājs varētu veikt savus pienākumus.

EIC

EIC

EIC

EIC

var nodrošināt

Priekšsēdētājs vada
  EIP
  valdi, sagatavo tās sanāksmes, uzdod uzdevumus valdes locekļiem un var izveidot īpašas apakšgrupas, jo īpaši nolūkā apzināt jaunās tehnoloģiju tendences
  EIP
  portfelī. Viņš popularizē
  EIP, tās lomu programmas mērķu un Savienības pētniecības un inovācijas mērķu sasniegšanā
  , piedalās sarunās ar Komisiju un pārstāv
  EIP pētniecības un
  inovācijas vidē. Komisija
  nodrošina
  administratīvu atbalstu, lai priekšsēdētājs varētu veikt savus pienākumus.

EIP

EIP

EIP, tās lomu programmas mērķu un Savienības pētniecības un inovācijas mērķu sasniegšanā

EIP pētniecības un

nodrošina

5.   Komisija izveido rīcības kodeksu, kurā apskatīts arī interešu konfliktu novēršanas jautājums.
  EIC
  valdes locekļiem, stājoties amatā, ir jāakceptē rīcības kodekss.

5.   Komisija izveido rīcības kodeksu, kurā apskatīts arī interešu konfliktu novēršanas jautājums.
  EIP
  valdes locekļiem, stājoties amatā, ir jāakceptē rīcības kodekss.

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

11. pants

11. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11. pants | 11. pants |
| Darba programmas | Stratēģiskā plānošana un
  darba programmas |
| | -1.
     
  Īpašās programmas īstenošanu pamato uz konkrētiem pētniecības un inovācijas plāniem, ko formulē ik pēc diviem gadiem, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 6. pantu un ievērojot pārredzamu, iekļaujošu un stratēģisku daudzgadu pētniecības un inovācijas darbību plānošanas procesu, jo īpaši pīlāram “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja”. Obligātās apspriešanās ar dažādām ieinteresētajām personām no valsts iestādēm, Eiropas Parlamenta un pētniecības, attīstības un inovācijas jomas ieinteresēto personu pārstāvjiem, tostarp pilsoniskās sabiedrības, par prioritātēm un piemērotāko darbības veidu un īstenošanas paņēmieniem, tostarp uzdevumiem un Eiropas partnerībām, nodrošina vajadzīgo starpdisciplīnu un starpnozaru perspektīvu un saskaņošanu ar citām attiecīgajām Savienības, valstu un reģionālā līmenī esošajām iniciatīvām. Tas palīdzēs piesaistīt papildu privāto un publisko finansējumu un tādējādi stiprināt Eiropas pētniecības telpu, kā aprakstīts šā lēmuma I pielikumā. |
| 1.   
  Programmu
  īsteno ar darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā.
  Tās tiks sagatavotas pēc stratēģiskās plānošanas procesa, kas aprakstīts šā lēmuma I pielikumā. | 1.   
  Saskaņā ar stratēģisko pētniecības un inovācijas plānu šo programmu
  īsteno ar darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā. |
| Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām. | Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām. |
| 2.   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem atsevišķas darba programmas darbību īstenošanai šādos komponentos, kas noteikti šā lēmuma 3. panta 1. punktā: | 2.   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem atsevišķas darba programmas darbību īstenošanai šādos komponentos, kas noteikti šā lēmuma 3. panta 1. punktā: |
| (a) | ERC, ja darba programmu izveido Zinātniskā padome saskaņā ar 7. panta 2. punkta b) apakšpunktu un atbilstīgi 12. panta 3. punktā minētajai konsultēšanas procedūrai. Komisija atkāpjas no Zinātniskās padomes izstrādātās darba programmas tikai tad, ja tā uzskata, ka programma neatbilst šā lēmuma noteikumiem. Tādā gadījumā Komisija darba programmu pieņem ar īstenošanas aktu saskaņā ar 12. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisija šādu rīcību pienācīgi pamato; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11. pants

11. pants

Darba programmas

Stratēģiskā plānošana un
  darba programmas

Stratēģiskā plānošana un

-1.
     
  Īpašās programmas īstenošanu pamato uz konkrētiem pētniecības un inovācijas plāniem, ko formulē ik pēc diviem gadiem, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 6. pantu un ievērojot pārredzamu, iekļaujošu un stratēģisku daudzgadu pētniecības un inovācijas darbību plānošanas procesu, jo īpaši pīlāram “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja”. Obligātās apspriešanās ar dažādām ieinteresētajām personām no valsts iestādēm, Eiropas Parlamenta un pētniecības, attīstības un inovācijas jomas ieinteresēto personu pārstāvjiem, tostarp pilsoniskās sabiedrības, par prioritātēm un piemērotāko darbības veidu un īstenošanas paņēmieniem, tostarp uzdevumiem un Eiropas partnerībām, nodrošina vajadzīgo starpdisciplīnu un starpnozaru perspektīvu un saskaņošanu ar citām attiecīgajām Savienības, valstu un reģionālā līmenī esošajām iniciatīvām. Tas palīdzēs piesaistīt papildu privāto un publisko finansējumu un tādējādi stiprināt Eiropas pētniecības telpu, kā aprakstīts šā lēmuma I pielikumā.

1.   
  Programmu
  īsteno ar darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā.
  Tās tiks sagatavotas pēc stratēģiskās plānošanas procesa, kas aprakstīts šā lēmuma I pielikumā.

1.   
  Saskaņā ar stratēģisko pētniecības un inovācijas plānu šo programmu
  īsteno ar darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā.

Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām.

Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām.

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem atsevišķas darba programmas darbību īstenošanai šādos komponentos, kas noteikti šā lēmuma 3. panta 1. punktā:

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem atsevišķas darba programmas darbību īstenošanai šādos komponentos, kas noteikti šā lēmuma 3. panta 1. punktā:

(a)

ERC, ja darba programmu izveido Zinātniskā padome saskaņā ar 7. panta 2. punkta b) apakšpunktu un atbilstīgi 12. panta 3. punktā minētajai konsultēšanas procedūrai. Komisija atkāpjas no Zinātniskās padomes izstrādātās darba programmas tikai tad, ja tā uzskata, ka programma neatbilst šā lēmuma noteikumiem. Tādā gadījumā Komisija darba programmu pieņem ar īstenošanas aktu saskaņā ar 12. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisija šādu rīcību pienācīgi pamato;

| (a) | ERC, ja darba programmu izveido Zinātniskā padome saskaņā ar 7. panta 2. punkta b) apakšpunktu un atbilstīgi 12. panta 3. punktā minētajai konsultēšanas procedūrai. Komisija atkāpjas no Zinātniskās padomes izstrādātās darba programmas tikai tad, ja tā uzskata, ka programma neatbilst šā lēmuma noteikumiem. Tādā gadījumā Komisija darba programmu pieņem ar īstenošanas aktu saskaņā ar 12. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisija šādu rīcību pienācīgi pamato; |
| --- | --- |

(a)

ERC, ja darba programmu izveido Zinātniskā padome saskaņā ar 7. panta 2. punkta b) apakšpunktu un atbilstīgi 12. panta 3. punktā minētajai konsultēšanas procedūrai. Komisija atkāpjas no Zinātniskās padomes izstrādātās darba programmas tikai tad, ja tā uzskata, ka programma neatbilst šā lēmuma noteikumiem. Tādā gadījumā Komisija darba programmu pieņem ar īstenošanas aktu saskaņā ar 12. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisija šādu rīcību pienācīgi pamato;

| (b) | visas pīlāra “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” kopas, MSCA, pētniecības infrastruktūras, atbalsts
  inovatīvām
  ekosistēmām, izcilas pieredzes
  apmaiņa
  un Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšana un uzlabošana saskaņā ar 12. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru; |
| --- | --- |

(b)

visas pīlāra “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” kopas, MSCA, pētniecības infrastruktūras, atbalsts
  inovatīvām
  ekosistēmām, izcilas pieredzes
  apmaiņa
  un Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšana un uzlabošana saskaņā ar 12. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru;

inovatīvām

apmaiņa

| (b) | visas pīlāra “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja” kopas, MSCA, pētniecības infrastruktūras, atbalsts
  Eiropas inovācijas
  ekosistēmām, izcilas pieredzes
  tālāknodošana
  un
  līdzdalības paplašināšana,
  Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšana un uzlabošana saskaņā ar 12. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru; |
| --- | --- |

(b)

visas pīlāra “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja” kopas, MSCA, pētniecības infrastruktūras, atbalsts
  Eiropas inovācijas
  ekosistēmām, izcilas pieredzes
  tālāknodošana
  un
  līdzdalības paplašināšana,
  Eiropas pētniecības un inovācijas sistēmas reformēšana un uzlabošana saskaņā ar 12. panta 4. punktā minēto pārbaudes procedūru;

Eiropas

Eiropas inovācijas

tālāknodošana

līdzdalības paplašināšana,

| (c) | EIC
  , ja darba programmu sagatavo pēc
  EIC
  valdes konsultācijas saskaņā ar 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu un atbilstīgi 12. panta 4. punktā minētajai pārbaudes procedūrai; |
| --- | --- |

(c)

EIC
  , ja darba programmu sagatavo pēc
  EIC
  valdes konsultācijas saskaņā ar 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu un atbilstīgi 12. panta 4. punktā minētajai pārbaudes procedūrai;

EIC

EIC

| (c) | EIP
  , ja darba programmu sagatavo pēc
  EIP
  valdes konsultācijas saskaņā ar 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu un atbilstīgi 12. panta 4. punktā minētajai pārbaudes procedūrai; |
| --- | --- |

(c)

EIP
  , ja darba programmu sagatavo pēc
  EIP
  valdes konsultācijas saskaņā ar 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu un atbilstīgi 12. panta 4. punktā minētajai pārbaudes procedūrai;

EIP

EIP

| (d) | JRC, ja daudzgadu darba programmā ņem vērā JRC valdes atzinumu, kas minēts Lēmumā 96/282/Euratom. |
| --- | --- |

(d)

JRC, ja daudzgadu darba programmā ņem vērā JRC valdes atzinumu, kas minēts Lēmumā 96/282/Euratom.

| (d) | JRC, ja daudzgadu darba programmā ņem vērā JRC valdes atzinumu, kas minēts Lēmumā 96/282/Euratom. |
| --- | --- |

(d)

JRC, ja daudzgadu darba programmā ņem vērā JRC valdes atzinumu, kas minēts Lēmumā 96/282/Euratom.

3.   Papildus Finanšu regulas 110. panta prasībai šā panta 2. punktā minētajās darba programmās attiecīgi ietver:

3.   Papildus Finanšu regulas 110. panta prasībai šā panta 2. punktā minētajās darba programmās attiecīgi ietver:

| (a) | katrai darbībai un
  uzdevumam
  piešķirto summu un orientējošu īstenošanas grafiku; |
| --- | --- |

(a)

katrai darbībai un
  uzdevumam
  piešķirto summu un orientējošu īstenošanas grafiku;

uzdevumam

| (a) | katrai darbībai
  , uzdevumam
  un
  Eiropas partnerībai
  piešķirto summu
  un programmas budžeta daļu
  un orientējošu īstenošanas grafiku; |
| --- | --- |

(a)

katrai darbībai
  , uzdevumam
  un
  Eiropas partnerībai
  piešķirto summu
  un programmas budžeta daļu
  un orientējošu īstenošanas grafiku;

, uzdevumam

Eiropas partnerībai

un programmas budžeta daļu

| (b) | attiecībā uz dotācijām prioritātes, atlases un dotāciju piešķiršanas kritērijus un dažādo piešķiršanas kritēriju relatīvo īpatsvaru, kā arī kopējo attiecināmo izmaksu finansējuma maksimālo apmēru; |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz dotācijām prioritātes, atlases un dotāciju piešķiršanas kritērijus un dažādo piešķiršanas kritēriju relatīvo īpatsvaru, kā arī kopējo attiecināmo izmaksu finansējuma maksimālo apmēru;

| (b) | attiecībā uz dotācijām prioritātes, atlases un dotāciju piešķiršanas kritērijus un dažādo piešķiršanas kritēriju relatīvo īpatsvaru, kā arī kopējo attiecināmo izmaksu finansējuma maksimālo apmēru; |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz dotācijām prioritātes, atlases un dotāciju piešķiršanas kritērijus un dažādo piešķiršanas kritēriju relatīvo īpatsvaru, kā arī kopējo attiecināmo izmaksu finansējuma maksimālo apmēru;

| (c) | summu
  , kas piešķirta apvienotajā finansējumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 41.–43. pantu; |
| --- | --- |

(c)

summu
  , kas piešķirta apvienotajā finansējumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 41.–43. pantu;

summu

| (c) | summu
  , kas piešķirta apvienotajā finansējumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 41.–43. pantu; |
| --- | --- |

(c)

summu
  , kas piešķirta apvienotajā finansējumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... Pamatprogrammas/dalības noteikumu regula 41.–43. pantu;

summu

| (d) | jebkādus saņēmēju papildu pienākumus saskaņā ar Pamatprogrammas/dalības noteikumu regulas 35. un 37. pantu. |
| --- | --- |

(d)

jebkādus saņēmēju papildu pienākumus saskaņā ar Pamatprogrammas/dalības noteikumu regulas 35. un 37. pantu.

| (d) | jebkādus saņēmēju papildu pienākumus saskaņā ar Pamatprogrammas/dalības noteikumu regulas 35. un 37. pantu. |
| --- | --- |

(d)

jebkādus saņēmēju papildu pienākumus saskaņā ar Pamatprogrammas/dalības noteikumu regulas 35. un 37. pantu.

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

12.a pants (jauns)

12.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.a pants |
| | Veselības jomas koordinācijas padome |
| | 1.
     
  Komisija izveido Veselības jomas koordinācijas padomi, lai īstenotu darbības saskaņā ar II pīlāru “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja”, kas ir saistīts ar kopu “Veselība”. |
| | 2.
     
  Veselības jomas koordinācijas padomē ir 15–20 augsta ranga personas no dažādām disciplīnām un darbībām pētniecības, inovācijas, sabiedrības veselības un labklājības jomās. |
| | 3.
     
  Veselības jomas koordinācijas padome koncentrē uzmanību uz šādiem principiem: koordināciju un sinerģiju starp ES un valsts veselības aizsardzības programmām, kā arī starp kopu “Veselība” un citām programmas “Apvārsnis Eiropa” daļām, tostarp uzdevumiem un partnerībām. Padome veicina pacientu un sabiedrības iesaistīšanos, šim nolūkam nodrošinot zinātniskas konsultācijas un ieteikumus. Minētajām darbībām būtu jānodrošina uz vērtību vērsti veselības jomas pētījumi, labāki veselības jomas risinājumi un jāsamazina nevienlīdzība veselības jomā. |
| | 4.
     
  Veselības jomas koordinācijas padome sniedz ieguldījumu šādos jautājumos: |
| | (a) | stratēģija kopai “Veselība”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.a pants

12.a pants

Veselības jomas koordinācijas padome

Veselības jomas koordinācijas padome

1.
     
  Komisija izveido Veselības jomas koordinācijas padomi, lai īstenotu darbības saskaņā ar II pīlāru “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja”, kas ir saistīts ar kopu “Veselība”.

2.
     
  Veselības jomas koordinācijas padomē ir 15–20 augsta ranga personas no dažādām disciplīnām un darbībām pētniecības, inovācijas, sabiedrības veselības un labklājības jomās.

3.
     
  Veselības jomas koordinācijas padome koncentrē uzmanību uz šādiem principiem: koordināciju un sinerģiju starp ES un valsts veselības aizsardzības programmām, kā arī starp kopu “Veselība” un citām programmas “Apvārsnis Eiropa” daļām, tostarp uzdevumiem un partnerībām. Padome veicina pacientu un sabiedrības iesaistīšanos, šim nolūkam nodrošinot zinātniskas konsultācijas un ieteikumus. Minētajām darbībām būtu jānodrošina uz vērtību vērsti veselības jomas pētījumi, labāki veselības jomas risinājumi un jāsamazina nevienlīdzība veselības jomā.

4.
     
  Veselības jomas koordinācijas padome sniedz ieguldījumu šādos jautājumos:

(a)

(a)

stratēģija kopai “Veselība”;

stratēģija kopai “Veselība”;

| (b) | plāns koordinācijas un sadarbības vadīšanai starp veselības programmām, saistītajiem pīlāriem, piemēram, EIP, EPP, kā arī stratēģiskajās partnerībās un ES struktūrfondos. Šis plāns nodrošina veselības pētījumiem piešķirto pašreizējo finansēšanas mehānismu plašāku pamanāmību un koordināciju, vada koordināciju un sadarbību un paredz ar kopu “Veselība” saistīto darba programmu un uzdevumu izstrādi; |
| --- | --- |

(b)

(b)

plāns koordinācijas un sadarbības vadīšanai starp veselības programmām, saistītajiem pīlāriem, piemēram, EIP, EPP, kā arī stratēģiskajās partnerībās un ES struktūrfondos. Šis plāns nodrošina veselības pētījumiem piešķirto pašreizējo finansēšanas mehānismu plašāku pamanāmību un koordināciju, vada koordināciju un sadarbību un paredz ar kopu “Veselība” saistīto darba programmu un uzdevumu izstrādi;

plāns koordinācijas un sadarbības vadīšanai starp veselības programmām, saistītajiem pīlāriem, piemēram, EIP, EPP, kā arī stratēģiskajās partnerībās un ES struktūrfondos. Šis plāns nodrošina veselības pētījumiem piešķirto pašreizējo finansēšanas mehānismu plašāku pamanāmību un koordināciju, vada koordināciju un sadarbību un paredz ar kopu “Veselība” saistīto darba programmu un uzdevumu izstrādi;

| (c) | metodes un procedūras veselības uzdevumu plānošanai, atlasei un īstenošanai; |
| --- | --- |

(c)

(c)

metodes un procedūras veselības uzdevumu plānošanai, atlasei un īstenošanai;

metodes un procedūras veselības uzdevumu plānošanai, atlasei un īstenošanai;

| (d) | nodrošina iedzīvotāju līdzdalību un iesaistīšanos augšupējā lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

(d)

(d)

nodrošina iedzīvotāju līdzdalību un iesaistīšanos augšupējā lēmumu pieņemšanas procesā;

nodrošina iedzīvotāju līdzdalību un iesaistīšanos augšupējā lēmumu pieņemšanas procesā;

| (e) | veicina ilgtspēju finansēšanas stratēģijās un mehānismos, kas ļauj īstenot ilgtermiņa projektus un vērienīgus uzdevumus; |
| --- | --- |

(e)

(e)

veicina ilgtspēju finansēšanas stratēģijās un mehānismos, kas ļauj īstenot ilgtermiņa projektus un vērienīgus uzdevumus;

veicina ilgtspēju finansēšanas stratēģijās un mehānismos, kas ļauj īstenot ilgtermiņa projektus un vērienīgus uzdevumus;

| (f) | nodrošina auglīgu transnacionālu sadarbību pētniecības jomā, kas ļauj maksimāli izmantot Eiropas potenciālu un pārvērst rezultātus veselības aprūpes sistēmās; |
| --- | --- |

(f)

(f)

nodrošina auglīgu transnacionālu sadarbību pētniecības jomā, kas ļauj maksimāli izmantot Eiropas potenciālu un pārvērst rezultātus veselības aprūpes sistēmās;

nodrošina auglīgu transnacionālu sadarbību pētniecības jomā, kas ļauj maksimāli izmantot Eiropas potenciālu un pārvērst rezultātus veselības aprūpes sistēmās;

| (g) | palielina daudzdisciplināru pētījumu izmantošanu tām slimībām, kurām ir kopīgi aspekti, un tādējādi samazina pārklāšanos, kas rastos, ja pētījumi tiktu veikti izolēti; |
| --- | --- |

(g)

(g)

palielina daudzdisciplināru pētījumu izmantošanu tām slimībām, kurām ir kopīgi aspekti, un tādējādi samazina pārklāšanos, kas rastos, ja pētījumi tiktu veikti izolēti;

palielina daudzdisciplināru pētījumu izmantošanu tām slimībām, kurām ir kopīgi aspekti, un tādējādi samazina pārklāšanos, kas rastos, ja pētījumi tiktu veikti izolēti;

| (h) | palielina pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un tās ieguvumu ES iedzīvotājiem pamanāmību, novērš zinātnes un pētniecības jomas pienākumu sadrumstalotību ES pārvaldības struktūrās un integrē pašreizējos finansēšanas mehānismus. |
| --- | --- |

(h)

(h)

palielina pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un tās ieguvumu ES iedzīvotājiem pamanāmību, novērš zinātnes un pētniecības jomas pienākumu sadrumstalotību ES pārvaldības struktūrās un integrē pašreizējos finansēšanas mehānismus.

palielina pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un tās ieguvumu ES iedzīvotājiem pamanāmību, novērš zinātnes un pētniecības jomas pienākumu sadrumstalotību ES pārvaldības struktūrās un integrē pašreizējos finansēšanas mehānismus.

5.
     
  Veselības jomas koordinācijas padome sagatavo visaptverošu pētniecības stratēģiju un koordinē ar kopas “Veselība” saistīto darba programmu un uzdevumu izstrādi, papildinot konkrētā uzdevuma valdes veikto darbu.

6.
     
  Veselības jomas koordinācijas padome ir neatkarīga ieinteresēto personu grupa, kuru vada zinātnieki un kurā ir dalībnieki no biomedicīnas pētījumu un inovācijas jomas un citām attiecīgām pētniecības un rūpniecības nozarēm un kurā plaši piedalās pacientu un iedzīvotāju pārstāvji.

7.
     
  Veselības jomas koordinācijas padomes locekļus ieceļ Komisija pēc atklāta uzaicinājuma izvirzīt kandidatūras vai izteikt ieinteresētību vai vajadzības gadījumā pēc abiem uzaicinājumiem un ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt zināšanu, dzimuma, vecuma un ģeogrāfiskā sadalījuma līdzsvaru. Viņu pilnvaru termiņš ir divi gadi, to var atjaunot divas reizes, un amatā iecelšana notiek pēc rotācijas principa (locekļi tiek iecelti ik pēc diviem gadiem).

8.
     
  Veselības jomas koordinācijas padomei ir priekšsēdētājs, kuru ieceļ Komisija saskaņā ar pārredzamu darbā pieņemšanas procesu. Priekšsēdētājs ir augsta līmeņa amatpersona, kas ir saistīta ar pētniecību veselības jomā.

9.
     
  Padomes darbības un rezultātus pārskata un par tiem ziņo programmas vidusposma izvērtēšanā, kurā nosaka pasākumus šīs grupas darbības pagarināšanai, pielāgošanai vai slēgšanai atkarībā no pārskatīšanas rezultātiem.

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – Pamatprogrammas pasākumi

I pielikums – Pamatprogrammas pasākumi

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| PAMATPROGRAMMAS PASĀKUMI | PAMATPROGRAMMAS PASĀKUMI |
| Pamatprogrammu īstenojot, tiks veikts tālāk aprakstītais. | Pamatprogrammu īstenojot, tiks veikts tālāk aprakstītais. |
| Stratēģiskā plānošana | Stratēģiskā plānošana |
| “Eiropas apvāršņa” programmu līmeņa mērķu integrētu īstenošanu nodrošinās daudzgadu stratēģiskais plāns
  .
  Šis plāns
  ļaus koncentrēties uz programmas ietekmi
  vispārīgā veidā
  , tās atšķirīgo pīlāru saskanību, sinerģiju ar citām ES programmām un
  atbalsta apmaiņu ar
  citām ES politikas jomām. | Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanas pamatā ir programmas finansēto pētniecības un inovācijas darbību iekļaujoša un pārredzama stratēģiskā plānošana
  .
  Stratēģiskais plānošanas process nodrošina “Apvārsnis Eiropa” programmas mērķu īstenošanu, definējot finansēšanas prioritātes. Tas
  ļaus koncentrēties uz programmas ietekmi, tās atšķirīgo pīlāru saskanību, sinerģiju ar citām ES programmām un
  atbalstu
  citām ES politikas jomām. |
| | Stratēģiskais plānošanas process un stratēģisko pētniecības un inovācijas plānu pieņemšana, izmantojot deleģēto aktu, palielinās īpašumtiesības un plašākas sabiedrības izpratni par programmas mērķi un nodrošinās abu likumdevēju, ieinteresēto personu un dalībvalstu pilnīgu informētību par paredzētajām iniciatīvām. Stratēģiskās plānošanas process palīdzēs izstrādāt un īstenot politiku attiecīgajām iekļautajām jomām ES līmenī, kā arī papildinošas politikas nostādnes dalībvalstīs, vienlaikus nodrošinot svarīgāko Eiropas politikas mērķu iekļaušanu un atbalstīšanu pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, šim nolūkam paredzot pienācīgus resursus. Tas ļaus vienkāršot finansēšanu, novērst dublēšanos un pārklāšanos starp finansēšanas iespējām, vienlaikus piesaistot privāto un publisko finansējumu, kā arī veicinās pētījumu un inovācijas rezultātu ātrāku izplatīšanu un ieviešanu. |
| | Sistēmiska daudzu disciplīnu, nozaru un politikas jomu pieeja pētniecībai un inovācijai nodrošinās sabiedrības un ekonomikas problēmu risināšanu un jaunu zināšanu radīšanu un, ja iespējams, radīs jaunus konkurētspējīgus un ilgtspējīgus uzņēmumus un nozares, sociālo un zinātnes inovāciju, sekmēs konkurenci, stimulēs privātos ieguldījumus un iekšējā tirgū saglabās vienādus konkurences noteikumus. |
| Stratēģiskais plāns
  veicinās pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēcīgu iesaistīšanos
  visos pētniecības
  un
  inovācijas posmos
  , zināšanu līdzizveidi, dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu, ieskaitot dzimuma dimensijas integrēšanu
  pētniecības
  un
  inovācijas saturā
  ,
  un nodrošinās
  un veicinās visaugstāko ētikas un cieņas standartu ievērošanu. | Stratēģiskās plānošanas process
  veicinās pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēcīgu iesaistīšanos
  pētniecībā
  un
  inovācijā
  , zināšanu līdzizveidi, dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu, ieskaitot dzimuma dimensijas integrēšanu
  pētniecībā
  un
  inovācijā
  , un veicinās visaugstāko ētikas un cieņas standartu ievērošanu. |
| Tas ietvers plašas konsultācijas un apmaiņas
  ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu
  , ja nepieciešams,
  un dažādām ieinteresētajām personām
  par prioritātēm
  un
  uzdevumiem
  pīlāra “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” ietvaros, un
  piemērotus izmantojamos darbības veidus
  , sevišķi Eiropas
  partnerībās
  . | Šo mērķu īstenošanai Komisija uzsāks atklātu apspriešanos
  ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu un dažādām ieinteresētajām personām
  , tostarp zinātnieku kopienu, pētniecības
  un
  tehnoloģijas organizācijām, rūpniecības nozari un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Tiks apspriestas programmas stratēģiskās prioritātes, tostarp uzdevumi
  pīlāra “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” ietvaros un
  piemērotie instrumentu veidi
  , sevišķi Eiropas
  partnerības. Apspriešanās rezultātus publicēs konkrētā tīmekļa vietnē, kurā arī tiks sniegta sīkāka informācija par stratēģiskās plānošanas saturu un procesu. |
| | Attiecībā uz Eiropas partnerībām stratēģiskajā pētniecības un inovācijas plānā tiks izklāstīta un pamatota Eiropas partnerību izveide, apvienošana un pakāpeniska izbeigšana. Būtu jāapsver iespēja pozitīvi novērtētās kopīgās tehnoloģiju ierosmes un līgumiskās publiskās un privātās partnerības turpināt arī pēc 2020. gada, ņemot vērā to pievienoto vērtību attiecībā uz sniegto sociālo un ekonomisko ietekmi, kā arī privāto investīciju piesaistīšanu un ieguldījumu fondu sinerģijas sekmēšanā. |
| | Esošās un ZIK tiks noteiktas tiesību akta priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par EIT stratēģisko inovāciju programmu, ievērojot stratēģisko pētniecības un inovācijas plānu. Tomēr jebkādas jaunas ZIK izveidei būtu jāpiešķir atbilstīgs finansējums, kas ļautu esošajām ZIK izstrādāt ekosistēmas, veidot partnerattiecības un efektīvi ievērot un īstenot savus vērienīgos mērķus. |
| | Programmas “Apvārsnis 2020” atbalstītās NJT pamatiniciatīvas turpinās saņemt atbalstu arī šajā programmā. Tā kā tām ir būtiska analoģija ar pētniecības uzdevumiem, citas NJT pamatiniciatīvas var tikt atbalstītas šajā pamatprogrammā kā uzdevumi, kuru darbība ir vērsta uz nākotnes un jaunajām tehnoloģijām. Uzdevumiem būtu jāstiprina programmas sadarbības aspekti un jāpapildina pašreizējās Eiropas partnerības, kas varētu darboties kā uzdevumu īstenošanas atbalsta pīlāri. Uzdevumos būs tehnoloģiski un sociāli elementi, un tie arī tiks noteikti ciešā sadarbībā ar visiem attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem. Uzdevumi tiks noteikti stratēģiskās plānošanas procesā atbilstīgi regulas 7. pantam un lēmuma 5. pantam. |
| Balstoties uz tādām plašām konsultācijām, stratēģiskajā plānā tiks noteikti kopīgie mērķi un kopīgās pasākumu jomas, piemēram, partnerības jomas (piedāvātais juridiskais pamats nosaka tikai instrumentus un to izmantošanas kritērijus) un uzdevumu jomas. | |
| Stratēģiskais plāns palīdzēs izstrādāt un veikt attiecīgo iekļauto jomu politikas īstenošanu ES līmenī, kā arī papildinošu politiku un politiskās pieejas dalībvalstīs. ES politikas prioritātes tiks ievērotas stratēģiskās plānošanas procesā, lai palielinātu pētniecības un inovācijas devumu politikas īstenošanā. Tajā arī tiks ņemti vērā prognozēšanas pasākumi, pētījumi un citas zinātniskas liecības un saistītās esošās iniciatīvas ES un valstu līmenī. | |
| Stratēģiskais plāns veicinās sinerģijas
  starp
  “Eiropas apvārsni”
  un citām Savienības programmām
  , arī Euratom programmu, tādējādi kļūstot par uzziņas punktu pētniecībai
  un
  inovācijai visās saistītajās programmās ES budžetā un nefinansējošos instrumentos. Tas arī veicinās pētniecības un inovācijas rezultātu ātrāku izplatīšanu un pārņemšanu
  ,
  izvairīšanos no dublēšanās un finansējuma iespēju savstarpējas pārklāšanās
  . Tas radīs satvaru tiešu Kopīgā pētniecības centra pētniecības darbību sasaistei ar citām programmas atbalstītajām darbībām un rezultātu izmantošanai politikas atbalstīšanā. | Stratēģiskajā plānošanā tiks noteikta pastāvošā saikne
  starp
  pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”
  un citām Savienības programmām
  un sniegtas iespējas radīt sinerģijas starp ES, reģionālajiem
  un
  valsts fondiem. Pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” kļūs par atsauces punktu pētniecībai un inovācijai visās ES budžetā iekļautajās saistītajās programmās
  ,
  lai palīdzētu īstenot ES politiskās prioritātes un mērķus
  . Tas
  arī
  radīs satvaru tiešu Kopīgā pētniecības centra pētniecības darbību sasaistei ar citām programmas atbalstītajām darbībām un rezultātu izmantošanai politikas atbalstīšanā. |
| Stratēģiskajā plānā tiks izklāstīta daudzgadu stratēģija satura īstenošanai darba programmā (saskaņā ar 11. pantu), saglabājot pietiekamu elastību, lai strauji reaģētu uz negaidītām iespējām un krīzēm. Tā kā pamatprogramma “Eiropas apvārsnis” aptver 7 gadus, ekonomiskie, sociālie un politiskie apstākļi tās darbības laikā var ievērojami mainīties. Ir jāspēj “Eiropas Apvārsni” veicīgi pielāgot šīm pārmaiņām. Tāpēc tiks paredzēta iespēja atbalstīt pasākumus, kas nav minēti tālākajos aprakstos, ja tam ir pietiekams pamats saistībā ar svarīgām norisēm, negaidītiem notikumiem, politikas vajadzībām vai krīzes situācijām, piemēram, reaģējot uz nopietnu apdraudējumu veselībai, kas radies, piemēram, epidēmijas rezultātā. | |
| “Eiropas apvāršņa” īstenošanā īpaša uzmanība tiks veltīta tam, lai nodrošinātu līdzsvarotu un plašu pieeju pētniecībai un inovācijai, proti, lai aptvertu ne tikai jaunu produktu, procesu un pakalpojumu izstrādi uz zinātniskas un tehnoloģiskas informācijas un sasniegumu pamata, bet arī ietveru esošo tehnoloģiju izmantošanu jaunā veidā, turpmākus uzlabojumus, ar tehnoloģijām nesaistītu inovāciju un sociālu inovāciju. Sistēmiska daudzu disciplīnu, nozaru un politikas jomu pieeja pētniecības inovācijai nodrošinās problēmu risināšanu, kuras laikā ir iespējams arī attīstīt jaunus konkurētspējīgus uzņēmumus un nozares, veicināt konkurenci, stimulēt privātos ieguldījumus un iekšējā tirgū saglabāt vienādus konkurences noteikumus. | |
| Pīlāros “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” un “Atvērtā inovācija” pētniecībai un inovācijai komplementāri būs pasākumi, kuri notiek ciešā saistībā ar tiešajiem lietotājiem un tirgu, piemēram, demonstrējumi, izmēģinājuma projekti vai koncepcijas pierādīšana, izņemot komercializācijas pasākumus pēc pētniecības un inovācijas posma. Tas ietvers arī atbalstu pasākumiem pieprasījuma pusē, kas palīdz paātrināt plaša inovējumu klāsta izmantošanu un izplatīšanu. Uzsvars tiks likts uz uzaicinājumiem priekšlikumu sagatavošanai, nenosakot tiem konkrētus nosacījumus. | |
| Pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”, balstoties uz “Apvāršņa 2020” pieredzi, sociālās zinātnes un humanitārās zinātnes tiks pilnībā integrētas visās tā kopās, iekļaujot specifiskus un specializētus pasākumus. Arī pasākumi, kas saistīti ar jūras un jūrlietu pētniecību un inovāciju, tiks īstenoti stratēģiski, integrēti un saskaņā ar ES integrēto jūrlietu politiku, kopīgo zivsaimniecības politiku un starptautiskajām saistībām. | |
| “Apvāršņa 2020” atbalstītās NJT pamatiniciatīvās turpinās saņemt atbalstu arī šajā programmā. Tā kā tām ir būtiska analoģija ar pētniecības uzdevumiem, citas NJT pamatiniciatīvās, ja tādas būs, atbalstīs šajā pamatprogrammā kā uzdevumus, kuru darbība ir vērsta uz nākotnes tehnoloģijām un topošām tehnoloģijām. | |
| Zinātnes un tehnoloģijas sadarbības dialogi ar ES starptautiskajiem partneriem un politikas dialogi ar galvenajiem pasaules reģioniem nozīmīgi veicinās sadarbības iespēju sistemātiskai identificēšanai, kas kopā ar diferenciāciju pēc valsts/reģiona ļaus labāk noteikt prioritātes. | |
| Tā kā Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūts (EIT) koncentrējas uz inovācijas ekosistēmām, tas dabiski iederas “Eiropas apvāršņa” pīlārā “Atvērtā inovācija” un EIT zināšanu un inovācijas kopienas (ZIK) stratēģiskā plāna procesā tiks saskaņots ar pīlāru “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”. | |
| | Ātrais ceļš uz pētniecību un inovāciju |
| | “Apvārsnis Eiropa” nodrošinās iespēju saņēmējiem ātrāk pieteikties pētniecības un inovāciju darbību finansējumam, kur tas paredzēts visu kopu, EIP un izcilības tālāknodošanas darba programmās. Balstoties uz pašreizējā instrumenta “Ātrais ceļš uz inovāciju” panākumiem programmā “Apvārsnis 2020”, šai pieejai būs augšupēja loģika, kas pamatosies uz pastāvīgi atklātiem uzaicinājumiem un to, ka laiks līdz dotāciju piešķiršanai nepārsniegs sešus mēnešus. Daļā “izcilības tālāknodošana” šī pieeja atbalstīs arī mazāk attīstītās ES dalībvalstis, lai tās varētu ātrāk augšupējā veidā piekļūt līdzekļiem. Šī kārtība tiks piemērota vismaz 15 % programmas budžeta. |
| Izplatīšana un izziņošana | Izplatīšana un izziņošana |
| “Eiropas apvārsnis”
  sniegs specializētu atbalstu atklātai piekļuvei zinātniskām publikācijām, informācijas krātuvēm un citiem datu avotiem. Informācijas un zinību izplatīšanas darbības tiks atbalstītas arī sadarbībā ar citām ES programmām, iekļaujot kopu un pakešu veidošanas rezultātus un datus mērķauditorijām un pilsoņu tīkliem, rūpniecībai, valsts pārvaldei,
  akadēmiskajām
  aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politikas veidotājiem piemērotās valodās un formās. Šim nolūkam
  “Eiropas apvāršņa”
  ietvaros var izmantot modernus tehnoloģiskus risinājumus un izlūkdatu vākšanas rīkus. | “Apvārsnis Eiropa”
  sniegs specializētu atbalstu atklātai piekļuvei zinātniskām publikācijām, informācijas krātuvēm un citiem datu avotiem. Informācijas un zinību izplatīšanas darbības tiks atbalstītas arī sadarbībā ar citām ES programmām, iekļaujot kopu un pakešu veidošanas rezultātus un datus mērķauditorijām un pilsoņu tīkliem, rūpniecībai, valsts pārvaldei,
  zinātnieku
  aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politikas veidotājiem piemērotās valodās un formās. Šim nolūkam
  programmas “Apvārsnis Eiropa”
  ietvaros var izmantot modernus tehnoloģiskus risinājumus un izlūkdatu vākšanas rīkus. |
| Tiks nodrošināts pienācīgs atbalsts mehāniskiem programmas izziņošanai iespējamiem pieteikumu iesniedzējiem (piemēram, valstu kontaktpunkti). | Tiks nodrošināts pienācīgs atbalsts mehāniskiem programmas izziņošanai iespējamiem pieteikumu iesniedzējiem (piemēram, valstu kontaktpunkti). |
| Komisija arī īstenos informācijas un izziņošanas pasākumus saistībā ar
  “Eiropas apvārsni”
  , lai popularizētu faktu, ka rezultāti iegūti ar ES finansējuma atbalstu. Tā arī vairos sabiedrības izpratni par pētniecības un inovācijas svarīgumu un ES finansētas pētniecības un inovācijas plašāku ietekmi un nozīmi, izmantojot, piemēram, publikācijas, sabiedrisko attiecību pasākumus, zināšanu reģistrus, datu bāzes, daudzkanālu platformas, tīmekļa vietnes, vai mērķtiecīgi izmantojot sociālos plašsaziņas līdzekļus.
  “Eiropas apvārsnis”
  atbalstīs arī saņēmējus, lai izziņotu viņu darbu un tā ietekmi uz sabiedrību kopumā. | Komisija arī īstenos informācijas un izziņošanas pasākumus saistībā ar
  programmu “Apvārsnis Eiropa”
  , lai popularizētu faktu, ka rezultāti iegūti ar ES finansējuma atbalstu. Tā arī vairos sabiedrības izpratni par pētniecības un inovācijas svarīgumu un ES finansētas pētniecības un inovācijas plašāku ietekmi un nozīmi, izmantojot, piemēram, publikācijas, sabiedrisko attiecību pasākumus, zināšanu reģistrus, datu bāzes, daudzkanālu platformas, tīmekļa vietnes, vai mērķtiecīgi izmantojot sociālos plašsaziņas līdzekļus.
  “Apvārsnis Eiropa”
  atbalstīs arī saņēmējus, lai izziņotu viņu darbu un tā ietekmi uz sabiedrību kopumā. |
| Izmantošana un ieviešana tirgū | Izmantošana un ieviešana tirgū |
| Komisija izveidos visaptverošus pasākumus
  “Eiropas apvārsnī”
  gūto rezultātu un zināšanu izmantošanai. Tas
  veicinās
  ieviešanu tirgū un palielinās programmas ietekmi. | Komisija izveidos visaptverošus pasākumus
  programmā “Apvārsnis Eiropa”
  gūto rezultātu un zināšanu izmantošanai
  , kas arī paredzēs standartizācijas veicināšanu
  . Tas
  paātrinās
  ieviešanu tirgū un palielinās programmas ietekmi. |
| Komisija sistemātiski identificēs un fiksēs saskaņā ar programmu veikto pētniecības un inovācijas pasākumu rezultātus un nediskriminējošā veidā nodos vai izplatīs iegūtos rezultātus un zināšanas visām nozarēm un visu lielumu uzņēmumiem, publiskās pārvaldes iestādēm,
  akadēmiskajām
  aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politikas veidotājiem, lai palielinātu programmas pievienoto vērtību Eiropā. | Komisija sistemātiski identificēs un fiksēs saskaņā ar programmu veikto pētniecības un inovācijas pasākumu rezultātus un nediskriminējošā veidā nodos vai izplatīs iegūtos rezultātus un zināšanas visām nozarēm un visu lielumu uzņēmumiem, publiskās pārvaldes iestādēm,
  zinātnieku
  aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politikas veidotājiem, lai palielinātu programmas pievienoto vērtību Eiropā.
  Attiecībā uz jauno Eiropas Inovācijas padomi tiks īstenota īpaša uzraudzības procedūra. |
| Starptautiskā sadarbība | Starptautiskā sadarbība |
| Tiks radīta lielāka ietekme, saskaņojot darbības ar citiem pasaules reģioniem un valstīm līdz šim nepieredzēti plašas starptautiskas sadarbības ietvaros. Balstoties uz savstarpēju labumu, partneri no visas pasaules tiks aicināti iesaistīties ES pasākumos kā sastāvdaļas iniciatīvās, kas atbalsta ES darbību ilgtspējas, pastiprinātas pētniecības, inovācijas izcilības un konkurētspējas aspektā. | Tiks radīta lielāka ietekme, saskaņojot darbības ar citiem pasaules reģioniem un valstīm līdz šim nepieredzēti plašas starptautiskas sadarbības ietvaros. Balstoties uz savstarpēju labumu, partneri no visas pasaules
  , tostarp zinātnieku aprindas, rūpniecības nozares pārstāvji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, valdības un NVO,
  tiks aicināti iesaistīties ES pasākumos kā
  neatņemamas
  sastāvdaļas iniciatīvās, kas atbalsta ES darbību ilgtspējas, pastiprinātas pētniecības, inovācijas izcilības un konkurētspējas aspektā.
  Zināšanu, kapacitātes un infrastruktūras starptautiska nodošana starp partneriem veicinās kopīgu pieeju un regulējumu, kas visām pusēm nodrošinās sinerģiskus ieguvumus. |
| Starptautiska vienota rīcība nodrošinās efektīvu globālu
  sabiedrības
  problēmu risināšanu un ilgtspējīgas attīstības mērķu tuvināšanu, piekļuvi pasaules lielākajiem talantiem, zināšanām un resursiem, kā arī vairos novatorisku risinājumu piedāvājumu un pieprasījumu. | Starptautiska vienota rīcība nodrošinās efektīvu globālu problēmu risināšanu un ilgtspējīgas attīstības mērķu tuvināšanu, piekļuvi pasaules lielākajiem talantiem, zināšanām un resursiem, kā arī vairos novatorisku risinājumu piedāvājumu un pieprasījumu.
  Starptautiskā sadarbība tiks izstrādāta, ņemot vērā kopīgos mērķus. Tas uzlabos Eiropas pētnieku iespējas strādāt ar labākajiem pētniekiem viņu jomā. |
| Izvērtēšanas metodika | Izvērtēšanas metodika |
| Neatkarīgu augsta līmeņa ekspertu piesaiste izvērtēšanas procesā ir būtiska visu ieinteresēto personu, kopienu un interešu iesaistei programmā un viens no priekšnoteikumiem, lai nodrošinātu finansēto pasākumu izcilību un atbilstību. | Neatkarīgu augsta līmeņa ekspertu piesaiste izvērtēšanas procesā ir būtiska visu ieinteresēto personu, kopienu un interešu iesaistei programmā un viens no priekšnoteikumiem, lai nodrošinātu finansēto pasākumu izcilību un atbilstību. |
| Komisija vai finansēšanas struktūra nodrošinās procesa neitralitāti un novērsīs interešu konfliktus saskaņā ar Finanšu regulas 61. pantu. | Komisija vai finansēšanas struktūra nodrošinās procesa neitralitāti un novērsīs interešu konfliktus saskaņā ar Finanšu regulas 61. pantu. |
| Izņēmuma gadījumos, kad attaisnojams ar vajadzību
  iecelt labākos pieejamos ekspertus un/vai
  ar
  kvalificētu ekspertu skaita
  ierobežotību
  , neatkarīgi eksperti, kas palīdz vērtēšanas komisijai vai ir tās dalībnieki, drīkst izvērtēt specifiskus piedāvājumus, par kuriem tie izsaka potenciālu interesi. Šajā gadījumā Komisija vai finansēšanas struktūra veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu vērtēšanas procesa integritāti. Vērtēšanas process tiks veikts atbilstoši, ar posmu, kurā paredzēta mijiedarbība starp dažādiem ekspertiem. Identificējot finansēšanas priekšlikumus, vērtēšanas komisija ņems vērā īpašos apstākļus. | Ja ir pamatota prasība
  iecelt labākos pieejamos ekspertus un/vai kvalificētu ekspertu skaita
  ierobežotība
  , neatkarīgi eksperti, kas palīdz vērtēšanas komisijai vai ir tās dalībnieki, drīkst izvērtēt specifiskus piedāvājumus, par kuriem tie izsaka potenciālu interesi. Šajā gadījumā Komisija vai finansēšanas struktūra veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu vērtēšanas procesa integritāti
  , tostarp attiecībā uz interešu konfliktiem
  . Vērtēšanas process tiks veikts atbilstoši, ar posmu, kurā paredzēta mijiedarbība starp dažādiem ekspertiem
  . Par šā procesa izmantošanu tiks ziņots programmas ikgadējā uzraudzības ziņojumā
  . Identificējot finansēšanas priekšlikumus, vērtēšanas komisija ņems vērā īpašos apstākļus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

PAMATPROGRAMMAS PASĀKUMI

PAMATPROGRAMMAS PASĀKUMI

Pamatprogrammu īstenojot, tiks veikts tālāk aprakstītais.

Pamatprogrammu īstenojot, tiks veikts tālāk aprakstītais.

Stratēģiskā plānošana

Stratēģiskā plānošana

“Eiropas apvāršņa” programmu līmeņa mērķu integrētu īstenošanu nodrošinās daudzgadu stratēģiskais plāns
  .
  Šis plāns
  ļaus koncentrēties uz programmas ietekmi
  vispārīgā veidā
  , tās atšķirīgo pīlāru saskanību, sinerģiju ar citām ES programmām un
  atbalsta apmaiņu ar
  citām ES politikas jomām.

“Eiropas apvāršņa” programmu līmeņa mērķu integrētu īstenošanu nodrošinās daudzgadu stratēģiskais plāns

Šis plāns

vispārīgā veidā

atbalsta apmaiņu ar

Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanas pamatā ir programmas finansēto pētniecības un inovācijas darbību iekļaujoša un pārredzama stratēģiskā plānošana
  .
  Stratēģiskais plānošanas process nodrošina “Apvārsnis Eiropa” programmas mērķu īstenošanu, definējot finansēšanas prioritātes. Tas
  ļaus koncentrēties uz programmas ietekmi, tās atšķirīgo pīlāru saskanību, sinerģiju ar citām ES programmām un
  atbalstu
  citām ES politikas jomām.

Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanas pamatā ir programmas finansēto pētniecības un inovācijas darbību iekļaujoša un pārredzama stratēģiskā plānošana

Stratēģiskais plānošanas process nodrošina “Apvārsnis Eiropa” programmas mērķu īstenošanu, definējot finansēšanas prioritātes. Tas

atbalstu

Stratēģiskais plānošanas process un stratēģisko pētniecības un inovācijas plānu pieņemšana, izmantojot deleģēto aktu, palielinās īpašumtiesības un plašākas sabiedrības izpratni par programmas mērķi un nodrošinās abu likumdevēju, ieinteresēto personu un dalībvalstu pilnīgu informētību par paredzētajām iniciatīvām. Stratēģiskās plānošanas process palīdzēs izstrādāt un īstenot politiku attiecīgajām iekļautajām jomām ES līmenī, kā arī papildinošas politikas nostādnes dalībvalstīs, vienlaikus nodrošinot svarīgāko Eiropas politikas mērķu iekļaušanu un atbalstīšanu pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, šim nolūkam paredzot pienācīgus resursus. Tas ļaus vienkāršot finansēšanu, novērst dublēšanos un pārklāšanos starp finansēšanas iespējām, vienlaikus piesaistot privāto un publisko finansējumu, kā arī veicinās pētījumu un inovācijas rezultātu ātrāku izplatīšanu un ieviešanu.

Stratēģiskais plānošanas process un stratēģisko pētniecības un inovācijas plānu pieņemšana, izmantojot deleģēto aktu, palielinās īpašumtiesības un plašākas sabiedrības izpratni par programmas mērķi un nodrošinās abu likumdevēju, ieinteresēto personu un dalībvalstu pilnīgu informētību par paredzētajām iniciatīvām. Stratēģiskās plānošanas process palīdzēs izstrādāt un īstenot politiku attiecīgajām iekļautajām jomām ES līmenī, kā arī papildinošas politikas nostādnes dalībvalstīs, vienlaikus nodrošinot svarīgāko Eiropas politikas mērķu iekļaušanu un atbalstīšanu pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, šim nolūkam paredzot pienācīgus resursus. Tas ļaus vienkāršot finansēšanu, novērst dublēšanos un pārklāšanos starp finansēšanas iespējām, vienlaikus piesaistot privāto un publisko finansējumu, kā arī veicinās pētījumu un inovācijas rezultātu ātrāku izplatīšanu un ieviešanu.

Sistēmiska daudzu disciplīnu, nozaru un politikas jomu pieeja pētniecībai un inovācijai nodrošinās sabiedrības un ekonomikas problēmu risināšanu un jaunu zināšanu radīšanu un, ja iespējams, radīs jaunus konkurētspējīgus un ilgtspējīgus uzņēmumus un nozares, sociālo un zinātnes inovāciju, sekmēs konkurenci, stimulēs privātos ieguldījumus un iekšējā tirgū saglabās vienādus konkurences noteikumus.

Sistēmiska daudzu disciplīnu, nozaru un politikas jomu pieeja pētniecībai un inovācijai nodrošinās sabiedrības un ekonomikas problēmu risināšanu un jaunu zināšanu radīšanu un, ja iespējams, radīs jaunus konkurētspējīgus un ilgtspējīgus uzņēmumus un nozares, sociālo un zinātnes inovāciju, sekmēs konkurenci, stimulēs privātos ieguldījumus un iekšējā tirgū saglabās vienādus konkurences noteikumus.

Stratēģiskais plāns
  veicinās pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēcīgu iesaistīšanos
  visos pētniecības
  un
  inovācijas posmos
  , zināšanu līdzizveidi, dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu, ieskaitot dzimuma dimensijas integrēšanu
  pētniecības
  un
  inovācijas saturā
  ,
  un nodrošinās
  un veicinās visaugstāko ētikas un cieņas standartu ievērošanu.

Stratēģiskais plāns

visos pētniecības

inovācijas posmos

pētniecības

inovācijas saturā

un nodrošinās

Stratēģiskās plānošanas process
  veicinās pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēcīgu iesaistīšanos
  pētniecībā
  un
  inovācijā
  , zināšanu līdzizveidi, dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu, ieskaitot dzimuma dimensijas integrēšanu
  pētniecībā
  un
  inovācijā
  , un veicinās visaugstāko ētikas un cieņas standartu ievērošanu.

Stratēģiskās plānošanas process

pētniecībā

inovācijā

pētniecībā

inovācijā

Tas ietvers plašas konsultācijas un apmaiņas
  ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu
  , ja nepieciešams,
  un dažādām ieinteresētajām personām
  par prioritātēm
  un
  uzdevumiem
  pīlāra “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” ietvaros, un
  piemērotus izmantojamos darbības veidus
  , sevišķi Eiropas
  partnerībās
  .

Tas ietvers plašas konsultācijas un apmaiņas

, ja nepieciešams,

par prioritātēm

uzdevumiem

piemērotus izmantojamos darbības veidus

partnerībās

Šo mērķu īstenošanai Komisija uzsāks atklātu apspriešanos
  ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu un dažādām ieinteresētajām personām
  , tostarp zinātnieku kopienu, pētniecības
  un
  tehnoloģijas organizācijām, rūpniecības nozari un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Tiks apspriestas programmas stratēģiskās prioritātes, tostarp uzdevumi
  pīlāra “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” ietvaros un
  piemērotie instrumentu veidi
  , sevišķi Eiropas
  partnerības. Apspriešanās rezultātus publicēs konkrētā tīmekļa vietnē, kurā arī tiks sniegta sīkāka informācija par stratēģiskās plānošanas saturu un procesu.

Šo mērķu īstenošanai Komisija uzsāks atklātu apspriešanos

, tostarp zinātnieku kopienu, pētniecības

tehnoloģijas organizācijām, rūpniecības nozari un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Tiks apspriestas programmas stratēģiskās prioritātes, tostarp uzdevumi

piemērotie instrumentu veidi

partnerības. Apspriešanās rezultātus publicēs konkrētā tīmekļa vietnē, kurā arī tiks sniegta sīkāka informācija par stratēģiskās plānošanas saturu un procesu.

Attiecībā uz Eiropas partnerībām stratēģiskajā pētniecības un inovācijas plānā tiks izklāstīta un pamatota Eiropas partnerību izveide, apvienošana un pakāpeniska izbeigšana. Būtu jāapsver iespēja pozitīvi novērtētās kopīgās tehnoloģiju ierosmes un līgumiskās publiskās un privātās partnerības turpināt arī pēc 2020. gada, ņemot vērā to pievienoto vērtību attiecībā uz sniegto sociālo un ekonomisko ietekmi, kā arī privāto investīciju piesaistīšanu un ieguldījumu fondu sinerģijas sekmēšanā.

Attiecībā uz Eiropas partnerībām stratēģiskajā pētniecības un inovācijas plānā tiks izklāstīta un pamatota Eiropas partnerību izveide, apvienošana un pakāpeniska izbeigšana. Būtu jāapsver iespēja pozitīvi novērtētās kopīgās tehnoloģiju ierosmes un līgumiskās publiskās un privātās partnerības turpināt arī pēc 2020. gada, ņemot vērā to pievienoto vērtību attiecībā uz sniegto sociālo un ekonomisko ietekmi, kā arī privāto investīciju piesaistīšanu un ieguldījumu fondu sinerģijas sekmēšanā.

Esošās un ZIK tiks noteiktas tiesību akta priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par EIT stratēģisko inovāciju programmu, ievērojot stratēģisko pētniecības un inovācijas plānu. Tomēr jebkādas jaunas ZIK izveidei būtu jāpiešķir atbilstīgs finansējums, kas ļautu esošajām ZIK izstrādāt ekosistēmas, veidot partnerattiecības un efektīvi ievērot un īstenot savus vērienīgos mērķus.

Esošās un ZIK tiks noteiktas tiesību akta priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par EIT stratēģisko inovāciju programmu, ievērojot stratēģisko pētniecības un inovācijas plānu. Tomēr jebkādas jaunas ZIK izveidei būtu jāpiešķir atbilstīgs finansējums, kas ļautu esošajām ZIK izstrādāt ekosistēmas, veidot partnerattiecības un efektīvi ievērot un īstenot savus vērienīgos mērķus.

Programmas “Apvārsnis 2020” atbalstītās NJT pamatiniciatīvas turpinās saņemt atbalstu arī šajā programmā. Tā kā tām ir būtiska analoģija ar pētniecības uzdevumiem, citas NJT pamatiniciatīvas var tikt atbalstītas šajā pamatprogrammā kā uzdevumi, kuru darbība ir vērsta uz nākotnes un jaunajām tehnoloģijām. Uzdevumiem būtu jāstiprina programmas sadarbības aspekti un jāpapildina pašreizējās Eiropas partnerības, kas varētu darboties kā uzdevumu īstenošanas atbalsta pīlāri. Uzdevumos būs tehnoloģiski un sociāli elementi, un tie arī tiks noteikti ciešā sadarbībā ar visiem attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem. Uzdevumi tiks noteikti stratēģiskās plānošanas procesā atbilstīgi regulas 7. pantam un lēmuma 5. pantam.

Programmas “Apvārsnis 2020” atbalstītās NJT pamatiniciatīvas turpinās saņemt atbalstu arī šajā programmā. Tā kā tām ir būtiska analoģija ar pētniecības uzdevumiem, citas NJT pamatiniciatīvas var tikt atbalstītas šajā pamatprogrammā kā uzdevumi, kuru darbība ir vērsta uz nākotnes un jaunajām tehnoloģijām. Uzdevumiem būtu jāstiprina programmas sadarbības aspekti un jāpapildina pašreizējās Eiropas partnerības, kas varētu darboties kā uzdevumu īstenošanas atbalsta pīlāri. Uzdevumos būs tehnoloģiski un sociāli elementi, un tie arī tiks noteikti ciešā sadarbībā ar visiem attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem. Uzdevumi tiks noteikti stratēģiskās plānošanas procesā atbilstīgi regulas 7. pantam un lēmuma 5. pantam.

Balstoties uz tādām plašām konsultācijām, stratēģiskajā plānā tiks noteikti kopīgie mērķi un kopīgās pasākumu jomas, piemēram, partnerības jomas (piedāvātais juridiskais pamats nosaka tikai instrumentus un to izmantošanas kritērijus) un uzdevumu jomas.

Balstoties uz tādām plašām konsultācijām, stratēģiskajā plānā tiks noteikti kopīgie mērķi un kopīgās pasākumu jomas, piemēram, partnerības jomas (piedāvātais juridiskais pamats nosaka tikai instrumentus un to izmantošanas kritērijus) un uzdevumu jomas.

Stratēģiskais plāns palīdzēs izstrādāt un veikt attiecīgo iekļauto jomu politikas īstenošanu ES līmenī, kā arī papildinošu politiku un politiskās pieejas dalībvalstīs. ES politikas prioritātes tiks ievērotas stratēģiskās plānošanas procesā, lai palielinātu pētniecības un inovācijas devumu politikas īstenošanā. Tajā arī tiks ņemti vērā prognozēšanas pasākumi, pētījumi un citas zinātniskas liecības un saistītās esošās iniciatīvas ES un valstu līmenī.

Stratēģiskais plāns palīdzēs izstrādāt un veikt attiecīgo iekļauto jomu politikas īstenošanu ES līmenī, kā arī papildinošu politiku un politiskās pieejas dalībvalstīs. ES politikas prioritātes tiks ievērotas stratēģiskās plānošanas procesā, lai palielinātu pētniecības un inovācijas devumu politikas īstenošanā. Tajā arī tiks ņemti vērā prognozēšanas pasākumi, pētījumi un citas zinātniskas liecības un saistītās esošās iniciatīvas ES un valstu līmenī.

Stratēģiskais plāns veicinās sinerģijas
  starp
  “Eiropas apvārsni”
  un citām Savienības programmām
  , arī Euratom programmu, tādējādi kļūstot par uzziņas punktu pētniecībai
  un
  inovācijai visās saistītajās programmās ES budžetā un nefinansējošos instrumentos. Tas arī veicinās pētniecības un inovācijas rezultātu ātrāku izplatīšanu un pārņemšanu
  ,
  izvairīšanos no dublēšanās un finansējuma iespēju savstarpējas pārklāšanās
  . Tas radīs satvaru tiešu Kopīgā pētniecības centra pētniecības darbību sasaistei ar citām programmas atbalstītajām darbībām un rezultātu izmantošanai politikas atbalstīšanā.

Stratēģiskais plāns veicinās sinerģijas

“Eiropas apvārsni”

, arī Euratom programmu, tādējādi kļūstot par uzziņas punktu pētniecībai

inovācijai visās saistītajās programmās ES budžetā un nefinansējošos instrumentos. Tas arī veicinās pētniecības un inovācijas rezultātu ātrāku izplatīšanu un pārņemšanu

izvairīšanos no dublēšanās un finansējuma iespēju savstarpējas pārklāšanās

Stratēģiskajā plānošanā tiks noteikta pastāvošā saikne
  starp
  pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”
  un citām Savienības programmām
  un sniegtas iespējas radīt sinerģijas starp ES, reģionālajiem
  un
  valsts fondiem. Pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” kļūs par atsauces punktu pētniecībai un inovācijai visās ES budžetā iekļautajās saistītajās programmās
  ,
  lai palīdzētu īstenot ES politiskās prioritātes un mērķus
  . Tas
  arī
  radīs satvaru tiešu Kopīgā pētniecības centra pētniecības darbību sasaistei ar citām programmas atbalstītajām darbībām un rezultātu izmantošanai politikas atbalstīšanā.

Stratēģiskajā plānošanā tiks noteikta pastāvošā saikne

pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”

un sniegtas iespējas radīt sinerģijas starp ES, reģionālajiem

valsts fondiem. Pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” kļūs par atsauces punktu pētniecībai un inovācijai visās ES budžetā iekļautajās saistītajās programmās

lai palīdzētu īstenot ES politiskās prioritātes un mērķus

arī

Stratēģiskajā plānā tiks izklāstīta daudzgadu stratēģija satura īstenošanai darba programmā (saskaņā ar 11. pantu), saglabājot pietiekamu elastību, lai strauji reaģētu uz negaidītām iespējām un krīzēm. Tā kā pamatprogramma “Eiropas apvārsnis” aptver 7 gadus, ekonomiskie, sociālie un politiskie apstākļi tās darbības laikā var ievērojami mainīties. Ir jāspēj “Eiropas Apvārsni” veicīgi pielāgot šīm pārmaiņām. Tāpēc tiks paredzēta iespēja atbalstīt pasākumus, kas nav minēti tālākajos aprakstos, ja tam ir pietiekams pamats saistībā ar svarīgām norisēm, negaidītiem notikumiem, politikas vajadzībām vai krīzes situācijām, piemēram, reaģējot uz nopietnu apdraudējumu veselībai, kas radies, piemēram, epidēmijas rezultātā.

Stratēģiskajā plānā tiks izklāstīta daudzgadu stratēģija satura īstenošanai darba programmā (saskaņā ar 11. pantu), saglabājot pietiekamu elastību, lai strauji reaģētu uz negaidītām iespējām un krīzēm. Tā kā pamatprogramma “Eiropas apvārsnis” aptver 7 gadus, ekonomiskie, sociālie un politiskie apstākļi tās darbības laikā var ievērojami mainīties. Ir jāspēj “Eiropas Apvārsni” veicīgi pielāgot šīm pārmaiņām. Tāpēc tiks paredzēta iespēja atbalstīt pasākumus, kas nav minēti tālākajos aprakstos, ja tam ir pietiekams pamats saistībā ar svarīgām norisēm, negaidītiem notikumiem, politikas vajadzībām vai krīzes situācijām, piemēram, reaģējot uz nopietnu apdraudējumu veselībai, kas radies, piemēram, epidēmijas rezultātā.

“Eiropas apvāršņa” īstenošanā īpaša uzmanība tiks veltīta tam, lai nodrošinātu līdzsvarotu un plašu pieeju pētniecībai un inovācijai, proti, lai aptvertu ne tikai jaunu produktu, procesu un pakalpojumu izstrādi uz zinātniskas un tehnoloģiskas informācijas un sasniegumu pamata, bet arī ietveru esošo tehnoloģiju izmantošanu jaunā veidā, turpmākus uzlabojumus, ar tehnoloģijām nesaistītu inovāciju un sociālu inovāciju. Sistēmiska daudzu disciplīnu, nozaru un politikas jomu pieeja pētniecības inovācijai nodrošinās problēmu risināšanu, kuras laikā ir iespējams arī attīstīt jaunus konkurētspējīgus uzņēmumus un nozares, veicināt konkurenci, stimulēt privātos ieguldījumus un iekšējā tirgū saglabāt vienādus konkurences noteikumus.

“Eiropas apvāršņa” īstenošanā īpaša uzmanība tiks veltīta tam, lai nodrošinātu līdzsvarotu un plašu pieeju pētniecībai un inovācijai, proti, lai aptvertu ne tikai jaunu produktu, procesu un pakalpojumu izstrādi uz zinātniskas un tehnoloģiskas informācijas un sasniegumu pamata, bet arī ietveru esošo tehnoloģiju izmantošanu jaunā veidā, turpmākus uzlabojumus, ar tehnoloģijām nesaistītu inovāciju un sociālu inovāciju. Sistēmiska daudzu disciplīnu, nozaru un politikas jomu pieeja pētniecības inovācijai nodrošinās problēmu risināšanu, kuras laikā ir iespējams arī attīstīt jaunus konkurētspējīgus uzņēmumus un nozares, veicināt konkurenci, stimulēt privātos ieguldījumus un iekšējā tirgū saglabāt vienādus konkurences noteikumus.

Pīlāros “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” un “Atvērtā inovācija” pētniecībai un inovācijai komplementāri būs pasākumi, kuri notiek ciešā saistībā ar tiešajiem lietotājiem un tirgu, piemēram, demonstrējumi, izmēģinājuma projekti vai koncepcijas pierādīšana, izņemot komercializācijas pasākumus pēc pētniecības un inovācijas posma. Tas ietvers arī atbalstu pasākumiem pieprasījuma pusē, kas palīdz paātrināt plaša inovējumu klāsta izmantošanu un izplatīšanu. Uzsvars tiks likts uz uzaicinājumiem priekšlikumu sagatavošanai, nenosakot tiem konkrētus nosacījumus.

Pīlāros “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” un “Atvērtā inovācija” pētniecībai un inovācijai komplementāri būs pasākumi, kuri notiek ciešā saistībā ar tiešajiem lietotājiem un tirgu, piemēram, demonstrējumi, izmēģinājuma projekti vai koncepcijas pierādīšana, izņemot komercializācijas pasākumus pēc pētniecības un inovācijas posma. Tas ietvers arī atbalstu pasākumiem pieprasījuma pusē, kas palīdz paātrināt plaša inovējumu klāsta izmantošanu un izplatīšanu. Uzsvars tiks likts uz uzaicinājumiem priekšlikumu sagatavošanai, nenosakot tiem konkrētus nosacījumus.

Pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”, balstoties uz “Apvāršņa 2020” pieredzi, sociālās zinātnes un humanitārās zinātnes tiks pilnībā integrētas visās tā kopās, iekļaujot specifiskus un specializētus pasākumus. Arī pasākumi, kas saistīti ar jūras un jūrlietu pētniecību un inovāciju, tiks īstenoti stratēģiski, integrēti un saskaņā ar ES integrēto jūrlietu politiku, kopīgo zivsaimniecības politiku un starptautiskajām saistībām.

Pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”, balstoties uz “Apvāršņa 2020” pieredzi, sociālās zinātnes un humanitārās zinātnes tiks pilnībā integrētas visās tā kopās, iekļaujot specifiskus un specializētus pasākumus. Arī pasākumi, kas saistīti ar jūras un jūrlietu pētniecību un inovāciju, tiks īstenoti stratēģiski, integrēti un saskaņā ar ES integrēto jūrlietu politiku, kopīgo zivsaimniecības politiku un starptautiskajām saistībām.

“Apvāršņa 2020” atbalstītās NJT pamatiniciatīvās turpinās saņemt atbalstu arī šajā programmā. Tā kā tām ir būtiska analoģija ar pētniecības uzdevumiem, citas NJT pamatiniciatīvās, ja tādas būs, atbalstīs šajā pamatprogrammā kā uzdevumus, kuru darbība ir vērsta uz nākotnes tehnoloģijām un topošām tehnoloģijām.

“Apvāršņa 2020” atbalstītās NJT pamatiniciatīvās turpinās saņemt atbalstu arī šajā programmā. Tā kā tām ir būtiska analoģija ar pētniecības uzdevumiem, citas NJT pamatiniciatīvās, ja tādas būs, atbalstīs šajā pamatprogrammā kā uzdevumus, kuru darbība ir vērsta uz nākotnes tehnoloģijām un topošām tehnoloģijām.

Zinātnes un tehnoloģijas sadarbības dialogi ar ES starptautiskajiem partneriem un politikas dialogi ar galvenajiem pasaules reģioniem nozīmīgi veicinās sadarbības iespēju sistemātiskai identificēšanai, kas kopā ar diferenciāciju pēc valsts/reģiona ļaus labāk noteikt prioritātes.

Zinātnes un tehnoloģijas sadarbības dialogi ar ES starptautiskajiem partneriem un politikas dialogi ar galvenajiem pasaules reģioniem nozīmīgi veicinās sadarbības iespēju sistemātiskai identificēšanai, kas kopā ar diferenciāciju pēc valsts/reģiona ļaus labāk noteikt prioritātes.

Tā kā Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūts (EIT) koncentrējas uz inovācijas ekosistēmām, tas dabiski iederas “Eiropas apvāršņa” pīlārā “Atvērtā inovācija” un EIT zināšanu un inovācijas kopienas (ZIK) stratēģiskā plāna procesā tiks saskaņots ar pīlāru “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”.

Tā kā Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūts (EIT) koncentrējas uz inovācijas ekosistēmām, tas dabiski iederas “Eiropas apvāršņa” pīlārā “Atvērtā inovācija” un EIT zināšanu un inovācijas kopienas (ZIK) stratēģiskā plāna procesā tiks saskaņots ar pīlāru “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”.

Ātrais ceļš uz pētniecību un inovāciju

Ātrais ceļš uz pētniecību un inovāciju

“Apvārsnis Eiropa” nodrošinās iespēju saņēmējiem ātrāk pieteikties pētniecības un inovāciju darbību finansējumam, kur tas paredzēts visu kopu, EIP un izcilības tālāknodošanas darba programmās. Balstoties uz pašreizējā instrumenta “Ātrais ceļš uz inovāciju” panākumiem programmā “Apvārsnis 2020”, šai pieejai būs augšupēja loģika, kas pamatosies uz pastāvīgi atklātiem uzaicinājumiem un to, ka laiks līdz dotāciju piešķiršanai nepārsniegs sešus mēnešus. Daļā “izcilības tālāknodošana” šī pieeja atbalstīs arī mazāk attīstītās ES dalībvalstis, lai tās varētu ātrāk augšupējā veidā piekļūt līdzekļiem. Šī kārtība tiks piemērota vismaz 15 % programmas budžeta.

“Apvārsnis Eiropa” nodrošinās iespēju saņēmējiem ātrāk pieteikties pētniecības un inovāciju darbību finansējumam, kur tas paredzēts visu kopu, EIP un izcilības tālāknodošanas darba programmās. Balstoties uz pašreizējā instrumenta “Ātrais ceļš uz inovāciju” panākumiem programmā “Apvārsnis 2020”, šai pieejai būs augšupēja loģika, kas pamatosies uz pastāvīgi atklātiem uzaicinājumiem un to, ka laiks līdz dotāciju piešķiršanai nepārsniegs sešus mēnešus. Daļā “izcilības tālāknodošana” šī pieeja atbalstīs arī mazāk attīstītās ES dalībvalstis, lai tās varētu ātrāk augšupējā veidā piekļūt līdzekļiem. Šī kārtība tiks piemērota vismaz 15 % programmas budžeta.

Izplatīšana un izziņošana

Izplatīšana un izziņošana

“Eiropas apvārsnis”
  sniegs specializētu atbalstu atklātai piekļuvei zinātniskām publikācijām, informācijas krātuvēm un citiem datu avotiem. Informācijas un zinību izplatīšanas darbības tiks atbalstītas arī sadarbībā ar citām ES programmām, iekļaujot kopu un pakešu veidošanas rezultātus un datus mērķauditorijām un pilsoņu tīkliem, rūpniecībai, valsts pārvaldei,
  akadēmiskajām
  aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politikas veidotājiem piemērotās valodās un formās. Šim nolūkam
  “Eiropas apvāršņa”
  ietvaros var izmantot modernus tehnoloģiskus risinājumus un izlūkdatu vākšanas rīkus.

“Eiropas apvārsnis”

akadēmiskajām

“Eiropas apvāršņa”

“Apvārsnis Eiropa”
  sniegs specializētu atbalstu atklātai piekļuvei zinātniskām publikācijām, informācijas krātuvēm un citiem datu avotiem. Informācijas un zinību izplatīšanas darbības tiks atbalstītas arī sadarbībā ar citām ES programmām, iekļaujot kopu un pakešu veidošanas rezultātus un datus mērķauditorijām un pilsoņu tīkliem, rūpniecībai, valsts pārvaldei,
  zinātnieku
  aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politikas veidotājiem piemērotās valodās un formās. Šim nolūkam
  programmas “Apvārsnis Eiropa”
  ietvaros var izmantot modernus tehnoloģiskus risinājumus un izlūkdatu vākšanas rīkus.

“Apvārsnis Eiropa”

zinātnieku

programmas “Apvārsnis Eiropa”

Tiks nodrošināts pienācīgs atbalsts mehāniskiem programmas izziņošanai iespējamiem pieteikumu iesniedzējiem (piemēram, valstu kontaktpunkti).

Tiks nodrošināts pienācīgs atbalsts mehāniskiem programmas izziņošanai iespējamiem pieteikumu iesniedzējiem (piemēram, valstu kontaktpunkti).

Komisija arī īstenos informācijas un izziņošanas pasākumus saistībā ar
  “Eiropas apvārsni”
  , lai popularizētu faktu, ka rezultāti iegūti ar ES finansējuma atbalstu. Tā arī vairos sabiedrības izpratni par pētniecības un inovācijas svarīgumu un ES finansētas pētniecības un inovācijas plašāku ietekmi un nozīmi, izmantojot, piemēram, publikācijas, sabiedrisko attiecību pasākumus, zināšanu reģistrus, datu bāzes, daudzkanālu platformas, tīmekļa vietnes, vai mērķtiecīgi izmantojot sociālos plašsaziņas līdzekļus.
  “Eiropas apvārsnis”
  atbalstīs arī saņēmējus, lai izziņotu viņu darbu un tā ietekmi uz sabiedrību kopumā.

“Eiropas apvārsni”

“Eiropas apvārsnis”

Komisija arī īstenos informācijas un izziņošanas pasākumus saistībā ar
  programmu “Apvārsnis Eiropa”
  , lai popularizētu faktu, ka rezultāti iegūti ar ES finansējuma atbalstu. Tā arī vairos sabiedrības izpratni par pētniecības un inovācijas svarīgumu un ES finansētas pētniecības un inovācijas plašāku ietekmi un nozīmi, izmantojot, piemēram, publikācijas, sabiedrisko attiecību pasākumus, zināšanu reģistrus, datu bāzes, daudzkanālu platformas, tīmekļa vietnes, vai mērķtiecīgi izmantojot sociālos plašsaziņas līdzekļus.
  “Apvārsnis Eiropa”
  atbalstīs arī saņēmējus, lai izziņotu viņu darbu un tā ietekmi uz sabiedrību kopumā.

programmu “Apvārsnis Eiropa”

“Apvārsnis Eiropa”

Izmantošana un ieviešana tirgū

Izmantošana un ieviešana tirgū

Komisija izveidos visaptverošus pasākumus
  “Eiropas apvārsnī”
  gūto rezultātu un zināšanu izmantošanai. Tas
  veicinās
  ieviešanu tirgū un palielinās programmas ietekmi.

“Eiropas apvārsnī”

veicinās

Komisija izveidos visaptverošus pasākumus
  programmā “Apvārsnis Eiropa”
  gūto rezultātu un zināšanu izmantošanai
  , kas arī paredzēs standartizācijas veicināšanu
  . Tas
  paātrinās
  ieviešanu tirgū un palielinās programmas ietekmi.

programmā “Apvārsnis Eiropa”

, kas arī paredzēs standartizācijas veicināšanu

paātrinās

Komisija sistemātiski identificēs un fiksēs saskaņā ar programmu veikto pētniecības un inovācijas pasākumu rezultātus un nediskriminējošā veidā nodos vai izplatīs iegūtos rezultātus un zināšanas visām nozarēm un visu lielumu uzņēmumiem, publiskās pārvaldes iestādēm,
  akadēmiskajām
  aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politikas veidotājiem, lai palielinātu programmas pievienoto vērtību Eiropā.

akadēmiskajām

Komisija sistemātiski identificēs un fiksēs saskaņā ar programmu veikto pētniecības un inovācijas pasākumu rezultātus un nediskriminējošā veidā nodos vai izplatīs iegūtos rezultātus un zināšanas visām nozarēm un visu lielumu uzņēmumiem, publiskās pārvaldes iestādēm,
  zinātnieku
  aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politikas veidotājiem, lai palielinātu programmas pievienoto vērtību Eiropā.
  Attiecībā uz jauno Eiropas Inovācijas padomi tiks īstenota īpaša uzraudzības procedūra.

zinātnieku

Attiecībā uz jauno Eiropas Inovācijas padomi tiks īstenota īpaša uzraudzības procedūra.

Starptautiskā sadarbība

Starptautiskā sadarbība

Tiks radīta lielāka ietekme, saskaņojot darbības ar citiem pasaules reģioniem un valstīm līdz šim nepieredzēti plašas starptautiskas sadarbības ietvaros. Balstoties uz savstarpēju labumu, partneri no visas pasaules tiks aicināti iesaistīties ES pasākumos kā sastāvdaļas iniciatīvās, kas atbalsta ES darbību ilgtspējas, pastiprinātas pētniecības, inovācijas izcilības un konkurētspējas aspektā.

Tiks radīta lielāka ietekme, saskaņojot darbības ar citiem pasaules reģioniem un valstīm līdz šim nepieredzēti plašas starptautiskas sadarbības ietvaros. Balstoties uz savstarpēju labumu, partneri no visas pasaules
  , tostarp zinātnieku aprindas, rūpniecības nozares pārstāvji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, valdības un NVO,
  tiks aicināti iesaistīties ES pasākumos kā
  neatņemamas
  sastāvdaļas iniciatīvās, kas atbalsta ES darbību ilgtspējas, pastiprinātas pētniecības, inovācijas izcilības un konkurētspējas aspektā.
  Zināšanu, kapacitātes un infrastruktūras starptautiska nodošana starp partneriem veicinās kopīgu pieeju un regulējumu, kas visām pusēm nodrošinās sinerģiskus ieguvumus.

, tostarp zinātnieku aprindas, rūpniecības nozares pārstāvji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, valdības un NVO,

neatņemamas

Zināšanu, kapacitātes un infrastruktūras starptautiska nodošana starp partneriem veicinās kopīgu pieeju un regulējumu, kas visām pusēm nodrošinās sinerģiskus ieguvumus.

Starptautiska vienota rīcība nodrošinās efektīvu globālu
  sabiedrības
  problēmu risināšanu un ilgtspējīgas attīstības mērķu tuvināšanu, piekļuvi pasaules lielākajiem talantiem, zināšanām un resursiem, kā arī vairos novatorisku risinājumu piedāvājumu un pieprasījumu.

sabiedrības

Starptautiska vienota rīcība nodrošinās efektīvu globālu problēmu risināšanu un ilgtspējīgas attīstības mērķu tuvināšanu, piekļuvi pasaules lielākajiem talantiem, zināšanām un resursiem, kā arī vairos novatorisku risinājumu piedāvājumu un pieprasījumu.
  Starptautiskā sadarbība tiks izstrādāta, ņemot vērā kopīgos mērķus. Tas uzlabos Eiropas pētnieku iespējas strādāt ar labākajiem pētniekiem viņu jomā.

Starptautiskā sadarbība tiks izstrādāta, ņemot vērā kopīgos mērķus. Tas uzlabos Eiropas pētnieku iespējas strādāt ar labākajiem pētniekiem viņu jomā.

Izvērtēšanas metodika

Izvērtēšanas metodika

Neatkarīgu augsta līmeņa ekspertu piesaiste izvērtēšanas procesā ir būtiska visu ieinteresēto personu, kopienu un interešu iesaistei programmā un viens no priekšnoteikumiem, lai nodrošinātu finansēto pasākumu izcilību un atbilstību.

Neatkarīgu augsta līmeņa ekspertu piesaiste izvērtēšanas procesā ir būtiska visu ieinteresēto personu, kopienu un interešu iesaistei programmā un viens no priekšnoteikumiem, lai nodrošinātu finansēto pasākumu izcilību un atbilstību.

Komisija vai finansēšanas struktūra nodrošinās procesa neitralitāti un novērsīs interešu konfliktus saskaņā ar Finanšu regulas 61. pantu.

Komisija vai finansēšanas struktūra nodrošinās procesa neitralitāti un novērsīs interešu konfliktus saskaņā ar Finanšu regulas 61. pantu.

Izņēmuma gadījumos, kad attaisnojams ar vajadzību
  iecelt labākos pieejamos ekspertus un/vai
  ar
  kvalificētu ekspertu skaita
  ierobežotību
  , neatkarīgi eksperti, kas palīdz vērtēšanas komisijai vai ir tās dalībnieki, drīkst izvērtēt specifiskus piedāvājumus, par kuriem tie izsaka potenciālu interesi. Šajā gadījumā Komisija vai finansēšanas struktūra veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu vērtēšanas procesa integritāti. Vērtēšanas process tiks veikts atbilstoši, ar posmu, kurā paredzēta mijiedarbība starp dažādiem ekspertiem. Identificējot finansēšanas priekšlikumus, vērtēšanas komisija ņems vērā īpašos apstākļus.

Izņēmuma gadījumos, kad attaisnojams ar vajadzību

ar

ierobežotību

Ja ir pamatota prasība
  iecelt labākos pieejamos ekspertus un/vai kvalificētu ekspertu skaita
  ierobežotība
  , neatkarīgi eksperti, kas palīdz vērtēšanas komisijai vai ir tās dalībnieki, drīkst izvērtēt specifiskus piedāvājumus, par kuriem tie izsaka potenciālu interesi. Šajā gadījumā Komisija vai finansēšanas struktūra veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu vērtēšanas procesa integritāti
  , tostarp attiecībā uz interešu konfliktiem
  . Vērtēšanas process tiks veikts atbilstoši, ar posmu, kurā paredzēta mijiedarbība starp dažādiem ekspertiem
  . Par šā procesa izmantošanu tiks ziņots programmas ikgadējā uzraudzības ziņojumā
  . Identificējot finansēšanas priekšlikumus, vērtēšanas komisija ņems vērā īpašos apstākļus.

Ja ir pamatota prasība

ierobežotība

, tostarp attiecībā uz interešu konfliktiem

. Par šā procesa izmantošanu tiks ziņots programmas ikgadējā uzraudzības ziņojumā

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – I pīlārs

I pielikums – I pīlārs

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| I | ATVĒRTĀ
  ZINĀTNE |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

I

ATVĒRTĀ
  ZINĀTNE

ATVĒRTĀ

| I | IZCILĀ UN ATVĒRTĀ
  ZINĀTNE |
| --- | --- |

I

IZCILĀ UN ATVĒRTĀ
  ZINĀTNE

IZCILĀ UN ATVĒRTĀ

Meklējumi pēc lūzuma punkta izpratnē un zināšanu iegūšana; pasaules klases objekti, kas nepieciešami, lai to sasniegtu, ieskaitot fiziskas un
  zināšanu
  infrastruktūras pētniecībai un inovācijai, kā arī līdzekļi atklātai zināšanu izplatīšanai un apmaiņai,
  un
  pietiekama izcilu pētnieku iesaiste ir ekonomiskā, sociālā un kultūras progresa galvenais pamats visās izpausmēs.

zināšanu

un

Meklējumi pēc lūzuma punkta izpratnē un zināšanu iegūšana, pasaules klases objekti, kas nepieciešami, lai to sasniegtu, ieskaitot fiziskas un
  e-infrastruktūras
  infrastruktūras pētniecībai un inovācijai, kā arī līdzekļi atklātai zināšanu izplatīšanai un apmaiņai,
  kā arī
  pietiekama izcilu pētnieku
  un novatoru
  iesaiste ir ekonomiskā, sociālā un kultūras progresa galvenais pamats visās izpausmēs.

e-infrastruktūras

kā arī

un novatoru

Atvērta un izcila zinātne ir nedalāmi saistīta ar pasaules vadošajiem inovācijas sasniegumiem. Zinātnes un tehnoloģisko paradigmu maiņa ir atzīta par galveno ražīguma
  pieauguma
  , konkurētspējas, labklājības
  , ilgtspējīgas attīstības
  un
  sociālās attīstības
  virzītājspēku. Šāda paradigmas maiņa izsenis rodas uz publiskā sektora zinātniskās bāzes, pirms sāk likt pamatu pilnīgi jaunai rūpniecībai un nozarēm.

pieauguma

, ilgtspējīgas attīstības

sociālās attīstības

Atvērta un izcila zinātne ir nedalāmi saistīta ar pasaules vadošajiem inovācijas sasniegumiem. Zinātnes un tehnoloģisko paradigmu maiņa ir atzīta par galveno ražīguma
  , ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes un attīstības
  , konkurētspējas, labklājības un
  sociālā progresa
  virzītājspēku. Šāda paradigmas maiņa izsenis rodas uz publiskā sektora zinātniskās bāzes, pirms sāk likt pamatu pilnīgi jaunai rūpniecībai un nozarēm.

, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes un attīstības

sociālā progresa

Publiskās investīcijas pētniecībā, sevišķi caur augstskolām un publiskajām pētniecības iestādēm (PRI) un pētniecības struktūrām, bieži notiek ilgtermiņa pētniecībā, kur ir augstāks risks, un komplementāri privātā sektora pasākumiem. Tās arī rada
  prasmes
  , zinātību un pieredzi, jaunus zinātniskos instrumentus un metodiku, kā arī veido tīklus, kuros tiek nodotas jaunākās zināšanas.

prasmes

Publiskās investīcijas pētniecībā, sevišķi caur augstskolām un publiskajām pētniecības iestādēm (PRI) un pētniecības struktūrām, bieži notiek ilgtermiņa pētniecībā, kur ir augstāks risks, un komplementāri privātā sektora pasākumiem. Tās arī rada
  augsti kvalificētus cilvēkresursus
  , zinātību un pieredzi, jaunus zinātniskos instrumentus un metodiku, kā arī veido tīklus, kuros tiek nodotas jaunākās zināšanas.

augsti kvalificētus cilvēkresursus

Eiropas zinātne un pētnieki ir bijuši un turpina būt vadībā daudzās jomās. Taču mēs nevaram šo pozīciju uztvert kā pašsaprotamu. Ir gana pierādījumu, ka, augot pētniecības tempam, palielinās arī to valstu skaits, kas sacenšas par labākās titulu. Tradicionālajam izaicinājumam no ASV un citu valstu puses tagad pievienojas tādi ekonomikas milži kā Ķīna un Indija, sevišķi
  no
  pasaules jaunattīstības
  daļām
  un
  no visām valstīm
  , kurās valdības apzinās dažādos un neskaitāmos ieguvumus, ko nodrošina investēšana pētniecībā.

no

daļām

no visām valstīm

Eiropas zinātne un pētnieki ir bijuši un turpina būt vadībā daudzās jomās. Taču mēs nevaram šo pozīciju uztvert kā pašsaprotamu. Ir gana pierādījumu, ka, augot pētniecības tempam, palielinās arī to valstu skaits, kas sacenšas par labākās titulu. Tradicionālajam izaicinājumam no ASV un citu valstu puses tagad pievienojas tādi ekonomikas milži kā Ķīna un Indija
  un
  sevišķi pasaules jaunattīstības
  daļas
  un
  visas valstis
  , kurās valdības apzinās dažādos un neskaitāmos ieguvumus, ko nodrošina investēšana pētniecībā.

un

daļas

visas valstis

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – I pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts

I pielikums – I pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.1. | Pamatojums |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.1.

Pamatojums

| 1.1. | Pamatojums |
| --- | --- |

1.1.

Pamatojums

Lai arī
  ES turpina būt lielākā zinātnisko publikāciju autore pasaulē
  , tā būtībā ir zināšanu “masveida ražotāja”, kurā attiecībā pret tās izmēru ir salīdzinoši maz izcilības centru, kas izceļas pasaules mērogā, bet ir lielas platības ar vidējiem un zemiem darbības rezultātiem
  . Salīdzinājumā ar ASV un zināmā mērā arī ar Ķīnu ES
  vēl arvien
  seko “izkliedētās izcilības modelim”, kurā resursi tiek izkliedēti lielākam skaitam pētnieku un pētniecības institūtu. Problēmas sagādā arī tas, ka daudzās ES valstīs
  publiskais sektors vēl arvien
  nepiedāvā pietiekami pievilcīgus apstākļus labākajiem pētniekiem. Šie faktori vēl vairāk palielina Eiropas salīdzinošo nepievilcīgumu globālajā konkurencē par talantīgu zinātnieku piesaistīšanu.

Lai arī

, tā būtībā ir zināšanu “masveida ražotāja”, kurā attiecībā pret tās izmēru ir salīdzinoši maz izcilības centru, kas izceļas pasaules mērogā, bet ir lielas platības ar vidējiem un zemiem darbības rezultātiem

vēl arvien

publiskais sektors vēl arvien

ES turpina būt lielākā zinātnisko publikāciju autore pasaulē. Salīdzinājumā ar ASV un zināmā mērā arī ar Ķīnu ES seko “izkliedētās izcilības modelim”, kurā resursi tiek izkliedēti lielākam skaitam pētnieku un pētniecības institūtu. Problēmas sagādā arī tas, ka daudzās ES valstīs
  publiskā sektora investīcijas pētniecībā ir zemākas par jebkādu pieņemamu robežvērtību un tādējādi
  nepiedāvā pietiekami pievilcīgus apstākļus labākajiem pētniekiem. Šie faktori vēl vairāk palielina Eiropas salīdzinošo nepievilcīgumu globālajā konkurencē par talantīgu zinātnieku piesaistīšanu.

publiskā sektora investīcijas pētniecībā ir zemākas par jebkādu pieņemamu robežvērtību un tādējādi

Pateicoties tam, ka arvien vairāk jaunietekmes valstu, sevišķi Ķīna, paplašina savu zinātnisko darbu, pasaules pētniecības vide strauji attīstās ap vairākiem centriem. Lai arī ES un ASV 2000. gadā bija atbildīgas par gandrīz divām trešdaļām no pasaules izdevumiem pētniecības un attīstības nozarēs, 2013. gadā šis īpatsvars bija samazinājies līdz mazāk nekā pusei no iepriekšējā rādītāja.

Pateicoties tam, ka arvien vairāk jaunietekmes valstu, sevišķi Ķīna, paplašina savu zinātnisko darbu, pasaules pētniecības vide strauji attīstās ap vairākiem centriem. Lai arī ES un ASV 2000. gadā bija atbildīgas par gandrīz divām trešdaļām no pasaules izdevumiem pētniecības un attīstības nozarēs, 2013. gadā šis īpatsvars bija samazinājies līdz mazāk nekā pusei no iepriekšējā rādītāja.
  Turklāt Eiropas inovācijas rezultātu 2018. gada pārskatā tika apstiprināts, ka publiskie un privātie pētniecības un izstrādes izdevumi visā ES joprojām ir zemāki par 2010. gada līmeni un atpaliek no sen izvirzītā mērķa 3 % no IKP veltīt pētniecības un izstrādes darbībām.

Turklāt Eiropas inovācijas rezultātu 2018. gada pārskatā tika apstiprināts, ka publiskie un privātie pētniecības un izstrādes izdevumi visā ES joprojām ir zemāki par 2010. gada līmeni un atpaliek no sen izvirzītā mērķa 3 % no IKP veltīt pētniecības un izstrādes darbībām.

EPP ar elastīgu ilgtermiņa finansējumu atbalsta labākos pētniekus, lai tie varētu veikt
  novatoriskus
  pētījumus ar lieliem sasniegumiem un lielu risku. Tā darbojas autonomi tādas neatkarīgas zinātniskās padomes vadībā, ko veido dažādi zinātnieki, inženieri un pētnieki ar vislabāko reputāciju un atbilstošu pieredzi, un daudzveidību. EPP spēj piesaistīt lielāku talantu un ideju kopumu nekā jebkura valsts shēma,
  nodrošinot izcilību
  tādā veidā, kurā labākie pētnieki un labākās idejas savstarpēji sacenšas.

novatoriskus

nodrošinot izcilību

EPP ar elastīgu ilgtermiņa finansējumu atbalsta labākos pētniekus,
  tostarp jaunos pētniekus,
  lai tie varētu veikt
  progresīvus
  pētījumus ar lieliem sasniegumiem un lielu risku. Tā darbojas autonomi tādas neatkarīgas zinātniskās padomes vadībā,
  kas ir līdzsvarota dzimumu un disciplīnu pārstāvības ziņā un
  ko veido dažādi zinātnieki, inženieri un pētnieki ar vislabāko reputāciju un atbilstošu pieredzi un daudzveidību. EPP spēj piesaistīt lielāku talantu un ideju kopumu nekā jebkura valsts shēma,
  pastiprinot izcilu pētniecību visās zinātnes jomās
  tādā veidā, kurā labākie pētnieki un labākās idejas savstarpēji sacenšas.

tostarp jaunos pētniekus,

progresīvus

kas ir līdzsvarota dzimumu un disciplīnu pārstāvības ziņā un

pastiprinot izcilu pētniecību visās zinātnes jomās

EPP finansētajiem progresīvajiem pētījumiem ir būtiska tieša ietekme uz zināšanu robežu ievērojamu paplašināšanu, paverot ceļu jauniem un bieži vien negaidītiem zinātniskiem un
  tehnoloģiskiem
  rezultātiem un jaunām pētniecības jomām. Tas, savukārt, rada radikāli jaunas idejas, kas virza inovāciju un uzņēmumu spēju izgudrot, kā arī risina sabiedrības problēmas. EPP ir arī nozīmīga strukturāla ietekme, jo tā sekmē ne tikai pētniekus un darbības, kuras tā tieši finansē, bet arī Eiropas pētniecības sistēmas kvalitāti. EPP finansētās darbības un pētnieki uzstāda iedvesmojošu mērķi Eiropas progresīvajiem pētījumiem, uzlabojot Eiropas tēlu un padarot to par labākajiem pasaules pētniekiem pievilcīgāku vietu, kur strādāt, un partneri, ar kuru sadarboties. Prestižs, ko rada EPP dotāciju saņēmēju uzņemšana, liek sacensties Eiropas augstskolām un pētniecības organizācijām, lai piedāvātu vispievilcīgākos apstākļus labākajiem pētniekiem, un var tām netieši palīdzēt noteikt to relatīvās priekšrocības un trūkumus un veicināt reformas.

tehnoloģiskiem

EPP finansētajiem progresīvajiem pētījumiem ir būtiska tieša ietekme uz zināšanu robežu ievērojamu paplašināšanu, paverot ceļu jauniem un bieži vien negaidītiem zinātniskiem
  , tehnoloģiskiem
  un
  sabiedriskiem
  rezultātiem un jaunām pētniecības jomām. Tas savukārt rada radikāli jaunas idejas, kas virza inovāciju un uzņēmumu spēju izgudrot, kā arī risina sabiedrības problēmas. EPP ir arī nozīmīga strukturāla ietekme, jo tā sekmē ne tikai pētniekus un darbības, kuras tā tieši finansē, bet arī Eiropas pētniecības sistēmas kvalitāti. EPP finansētās darbības un pētnieki uzstāda iedvesmojošu mērķi Eiropas progresīvajiem pētījumiem, uzlabojot Eiropas tēlu un padarot to par labākajiem pasaules pētniekiem pievilcīgāku vietu, kur strādāt, un partneri, ar kuru sadarboties. Prestižs, ko rada EPP dotāciju saņēmēju uzņemšana, liek sacensties Eiropas augstskolām un pētniecības organizācijām, lai piedāvātu vispievilcīgākos apstākļus labākajiem pētniekiem, un var tām netieši palīdzēt noteikt to relatīvās priekšrocības un trūkumus un veicināt reformas.

, tehnoloģiskiem

sabiedriskiem

Desmit gadu laikā kopš EPP dibināšanas plaisa starp ASV un ES valstu pētniecības rezultātiem ir samazinājusies. EPP finansē salīdzinoši mazu daļu no visas Eiropas pētniecības, taču gūst no tā neproporcionāli lielu zinātnisko ietekmi. EPP atbalstītie pētījumi tiek citēti līdzīgā apmērā kā tie, kuri veikti labākajās pasaules pētnieciskajās augstskolās. EPP pētniecības rezultāti ir īpaši augsti salīdzinājumā ar pasaules lielākajiem pētniecības finansētājiem. EPP finansē daudz progresīvu pētījumu daudzās pētniecības jomās, kuras saņem visvairāk atzinības, ieskaitot strauji augošas jomas. Lai arī EPP finansējums ir galvenokārt paredzēts pirmrindas pētniecībai, tā rezultātā ir sasniegts ievērojams patentu skaits.

Desmit gadu laikā kopš EPP dibināšanas plaisa starp ASV un ES valstu pētniecības rezultātiem ir samazinājusies. EPP finansē salīdzinoši mazu daļu no visas Eiropas pētniecības, taču gūst no tā neproporcionāli lielu zinātnisko ietekmi. EPP atbalstītie pētījumi tiek citēti līdzīgā apmērā kā tie, kuri veikti labākajās pasaules pētnieciskajās augstskolās. EPP pētniecības rezultāti ir īpaši augsti salīdzinājumā ar pasaules lielākajiem pētniecības finansētājiem. EPP finansē daudz progresīvu pētījumu daudzās pētniecības jomās, kuras saņem visvairāk atzinības, ieskaitot strauji augošas jomas. Lai arī EPP finansējums ir galvenokārt paredzēts pirmrindas pētniecībai, tā rezultātā ir sasniegts ievērojams patentu skaits.

Tātad ir skaidri pierādījumi tam, ka EPP savos konkursos piesaista un finansē izcilus pētniekus un ka EPP darbības stimulē ievērojamu skaitu visnozīmīgāko un visietekmīgāko pētījumu rezultātu jaunietekmes reģionos, kas veicina sasniegumus un būtisku progresu. EPP dotāciju saņēmēju darbs
  ir arī ļoti starpdisciplinārs
  , un EPP dotāciju saņēmēji sadarbojas starptautiski un atklāti publicē rezultātus visās pētniecības jomās, ieskaitot sociālās un humanitārās zinātnes.

ir arī ļoti starpdisciplinārs

Tātad ir skaidri pierādījumi tam, ka EPP savos konkursos piesaista un finansē izcilus pētniekus un ka EPP darbības stimulē ievērojamu skaitu visnozīmīgāko un visietekmīgāko pētījumu rezultātu jaunietekmes reģionos, kas veicina sasniegumus un būtisku progresu.
  Tiek arī sagaidīts, ka
  EPP dotāciju saņēmēju darbs
  kļūs aizvien starpdisciplinārāks
  , un EPP dotāciju saņēmēji sadarbojas starptautiski un atklāti publicē rezultātus visās pētniecības jomās, ieskaitot sociālās un humanitārās zinātnes.

Tiek arī sagaidīts, ka

kļūs aizvien starpdisciplinārāks

Jau
  ir pierādīta arī EPP dotāciju ilgtermiņa ietekme uz karjeru un augsti
  kvalificētām pēcdoktorantūras
  un
  doktorantūras
  studijām, uz Eiropas pētniecības
  pazīstamību pasaulē
  un prestižu, kā arī uz valstu pētniecības sistēmām, kas rodas spēcīgās salīdzinošās novērtēšanas rezultātā. Šī ietekme ir īpaši vērtīga ES izkliedētās izcilības modelī, jo EPP finansējuma ieguvēja statuss var
  aizvietot un
  kalpot par
  precīzāku
  pētījuma kvalitātes indikatoru nekā pazīstamība, kas balstās uz iestāžu statusu. Tas ļauj drosmīgām privātpersonām, iestādēm, reģioniem un valstīm uzņemties iniciatīvu un uzlabot pētniecības programmas, kurās tās ir īpaši spēcīgas.

Jau

kvalificētām pēcdoktorantūras

doktorantūras

pazīstamību pasaulē

aizvietot un

precīzāku

Ir pierādīta arī EPP dotāciju ilgtermiņa ietekme uz karjeru un augsti
  kvalificētu pētnieku, doktorantūras
  un
  pēcdoktorantūras
  studijām, uz Eiropas pētniecības
  pasaules mēroga pazīstamību
  un prestižu, kā arī uz valstu pētniecības sistēmām, kas rodas spēcīgās salīdzinošās novērtēšanas rezultātā. Šī ietekme ir īpaši vērtīga ES izkliedētās izcilības modelī, jo EPP finansējuma ieguvēja statuss var kalpot par
  uzticamāku
  pētījuma kvalitātes indikatoru nekā pazīstamība, kas balstās uz iestāžu statusu
  , un aizvietot to
  . Tas ļauj drosmīgām privātpersonām, iestādēm, reģioniem un valstīm uzņemties iniciatīvu un uzlabot pētniecības programmas, kurās tās ir īpaši spēcīgas.

kvalificētu pētnieku, doktorantūras

pēcdoktorantūras

pasaules mēroga pazīstamību

uzticamāku

, un aizvietot to

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – I pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.1. punkts

I pielikums – I pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.2. | Palīdzības jomas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.2.

Palīdzības jomas

| 1.2. | Palīdzības jomas |
| --- | --- |

1.2.

Palīdzības jomas

| 1.2.1. | Augstākā līmeņa zinātne |
| --- | --- |

1.2.1.

Augstākā līmeņa zinātne

| 1.2.1. | Augstākā līmeņa zinātne |
| --- | --- |

1.2.1.

Augstākā līmeņa zinātne

Paredzēts, ka EPP finansētie pētījumi stimulēs zināšanu robežu ievērojamu paplašināšanu ar augstākās kvalitātes zinātniskajām publikācijām un pētījumu rezultātus ar lielu potenciālo
  sociālekonomisko
  ietekmi, un ka EPP noteiks skaidru un iedvesmojošu mērķi pirmrindas pētniecībai visā ES, Eiropā un starptautiskā mērogā. Nolūkā padarīt ES par pievilcīgāku vidi pasaules labākajiem zinātniekiem EPP mērķis ir panākt lielāku ES publikāciju īpatsvaru vienā procentā pasaules vislabāko, visvairāk atzinības saņēmušo publikāciju, un palielināt izcilu zinātnieku skaitu no tās finansētajām valstīm, kas neatrodas Eiropā. EPP finansējums tiek piešķirts, pamatojoties uz turpmāk izklāstītajiem vispāratzītajiem principiem. Vienīgais kritērijs, pēc kura tiek piešķirtas EPP dotācijas, ir zinātniska izcilība. EPP darbojas uz augšupējas pieejas pamata bez iepriekš noteiktām prioritātēm.

sociālekonomisko

Paredzēts, ka EPP finansētie pētījumi stimulēs zināšanu robežu ievērojamu paplašināšanu ar augstākās kvalitātes zinātniskajām publikācijām un pētījumu rezultātus ar lielu potenciālo
  sabiedrisko, ekonomisko un vidisko
  ietekmi, un ka EPP noteiks skaidru un iedvesmojošu mērķi pirmrindas pētniecībai visā ES, Eiropā un starptautiskā mērogā. Nolūkā padarīt ES par pievilcīgāku vidi pasaules labākajiem zinātniekiem EPP mērķis ir panākt lielāku ES publikāciju īpatsvaru vienā procentā pasaules vislabāko, visvairāk atzinības saņēmušo publikāciju, un palielināt izcilu zinātnieku skaitu no tās finansētajām valstīm, kas neatrodas Eiropā. EPP finansējums tiek piešķirts, pamatojoties uz turpmāk izklāstītajiem vispāratzītajiem principiem. Vienīgais kritērijs, pēc kura tiek piešķirtas EPP dotācijas, ir zinātniska izcilība. EPP darbojas uz augšupējas pieejas pamata bez iepriekš noteiktām prioritātēm.

sabiedrisko, ekonomisko un vidisko

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Ilgtermiņa finansējums izcilu pētnieku un to pētniecības grupu atbalstam ar mērķi veikt novatoriskus pētījumus ar lieliem ieguvumiem un lielu risku. |
| --- | --- |

—

Ilgtermiņa finansējums izcilu pētnieku un to pētniecības grupu atbalstam ar mērķi veikt novatoriskus pētījumus ar lieliem ieguvumiem un lielu risku.

| — | Ilgtermiņa finansējums izcilu pētnieku un to pētniecības grupu atbalstam ar mērķi veikt novatoriskus pētījumus ar lieliem ieguvumiem un lielu risku. |
| --- | --- |

—

Ilgtermiņa finansējums izcilu pētnieku un to pētniecības grupu atbalstam ar mērķi veikt novatoriskus pētījumus ar lieliem ieguvumiem un lielu risku.

| — | Atbalsts pētniekiem, kuriem ir izcilas idejas, lai viņi varētu kļūt neatkarīgi, vienlaikus saliedējot savu pētniecības grupu vai programmu. |
| --- | --- |

—

Atbalsts pētniekiem, kuriem ir izcilas idejas, lai viņi varētu kļūt neatkarīgi, vienlaikus saliedējot savu pētniecības grupu vai programmu.

| — | Atbalsts pētniekiem, kuriem ir izcilas idejas, lai viņi varētu kļūt neatkarīgi, vienlaikus saliedējot savu pētniecības grupu vai programmu. |
| --- | --- |

—

Atbalsts pētniekiem, kuriem ir izcilas idejas, lai viņi varētu kļūt neatkarīgi, vienlaikus saliedējot savu pētniecības grupu vai programmu.

| — | Jauni veidi, kā strādāt zinātnes pasaulē ar potenciālu radīt novatoriskus rezultātus un veicināt finansētās pētniecības komerciālās un sociālās inovācijas potenciālu. |
| --- | --- |

—

Jauni veidi, kā strādāt zinātnes pasaulē ar potenciālu radīt novatoriskus rezultātus un veicināt finansētās pētniecības komerciālās un sociālās inovācijas potenciālu.

| — | Jauni veidi, kā strādāt zinātnes pasaulē ar potenciālu radīt novatoriskus rezultātus un veicināt finansētās pētniecības komerciālās un sociālās inovācijas potenciālu. |
| --- | --- |

—

Jauni veidi, kā strādāt zinātnes pasaulē ar potenciālu radīt novatoriskus rezultātus un veicināt finansētās pētniecības komerciālās un sociālās inovācijas potenciālu.

| — | Pieredzes un labās prakses piemēru apmaiņa ar reģionālajām un valsts pētniecības aģentūrām, lai veicinātu atbalstu izciliem pētniekiem. |
| --- | --- |

—

Pieredzes un labās prakses piemēru apmaiņa ar reģionālajām un valsts pētniecības aģentūrām, lai veicinātu atbalstu izciliem pētniekiem.

| — | Pieredzes un labās prakses piemēru apmaiņa ar reģionālajām un valsts pētniecības aģentūrām
  un citām Savienības struktūrām
  , lai veicinātu atbalstu izciliem pētniekiem. |
| --- | --- |

—

Pieredzes un labās prakses piemēru apmaiņa ar reģionālajām un valsts pētniecības aģentūrām
  un citām Savienības struktūrām
  , lai veicinātu atbalstu izciliem pētniekiem.

un citām Savienības struktūrām

| — | EPP programmu pazīstamības veicināšana. |
| --- | --- |

—

EPP programmu pazīstamības veicināšana.

| — | EPP programmu pazīstamības veicināšana. |
| --- | --- |

—

EPP programmu pazīstamības veicināšana.

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – I pīlārs – 1. punkts – 1.3. apakšpunkts – 1.3.1. punkts – 2. daļa – 2. punkts – 4. ievilkums

I pielikums – I pīlārs – 1. punkts – 1.3. apakšpunkts – 1.3.1. punkts – 2. daļa – 2. punkts – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | pārskatīs
  un
  izvērtēs
  EPP
  sasniegumus
  un EPP finansēto pētījumu
  kvalitāti
  un
  ietekmi,
  un
  ieteiks korektīvas
  vai
  turpmākas darbības
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

pārskatīs
  un
  izvērtēs
  EPP
  sasniegumus
  un EPP finansēto pētījumu
  kvalitāti
  un
  ietekmi,
  un
  ieteiks korektīvas
  vai
  turpmākas darbības
  ;

pārskatīs

izvērtēs

sasniegumus

kvalitāti

ietekmi,

ieteiks korektīvas

turpmākas darbības

| — | periodiski veiks ārēju pārskatu
  un
  novērtējumu
  EPP
  sasniegumiem
  un EPP finansēto pētījumu
  kvalitātei un ietekmei
  un
  attiecīgi pieņems ieteikumus
  un
  izstrādās pamatnostādnes korektīvām
  vai
  turpmākām darbībām
  ; |
| --- | --- |

—

periodiski veiks ārēju pārskatu
  un
  novērtējumu
  EPP
  sasniegumiem
  un EPP finansēto pētījumu
  kvalitātei un ietekmei
  un
  attiecīgi pieņems ieteikumus
  un
  izstrādās pamatnostādnes korektīvām
  vai
  turpmākām darbībām
  ;

periodiski veiks ārēju pārskatu

novērtējumu

sasniegumiem

kvalitātei un ietekmei

attiecīgi pieņems ieteikumus

izstrādās pamatnostādnes korektīvām

turpmākām darbībām

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – I pīlārs – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts

I pielikums – I pīlārs – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.1. | Pamatojums |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.1.

Pamatojums

| 2.1. | Pamatojums |
| --- | --- |

2.1.

Pamatojums

Eiropai
  nepieciešama
  augsti
  kvalificēta
  un
  noturīga cilvēkkapitāla bāze
  pētniecībā un inovācijā, kas var viegli piemēroties un atrast ilgtspējīgus risinājumus
  nākotnes
  problēmām, piemēram, lielajām demogrāfiskajām pārmaiņām Eiropā. Lai nodrošinātu izcilību, pētniekiem jābūt mobiliem, jāsadarbojas un jāizplata zināšanas starp valstīm, nozarēm un disciplīnām, ar pareizo zināšanu un prasmju apvienojumu, lai risinātu sabiedrības problēmas un atbalstītu inovāciju.

nepieciešama

kvalificēta

noturīga cilvēkkapitāla bāze

nākotnes

Eiropai
  nepieciešami
  augsti
  kvalificēti
  un
  noturīgi cilvēkresursi
  pētniecībā un inovācijā, kas var viegli piemēroties un atrast ilgtspējīgus risinājumus
  tagadējām un nākamajām
  problēmām, piemēram, lielajām demogrāfiskajām pārmaiņām Eiropā. Lai nodrošinātu izcilību, pētniekiem jābūt mobiliem
  , jāpiekļūst augstākās kvalitātes infrastruktūrai dažādās jomās
  , jāsadarbojas un jāizplata zināšanas starp valstīm, nozarēm un disciplīnām, ar pareizo zināšanu un prasmju apvienojumu, lai risinātu sabiedrības problēmas un atbalstītu inovāciju.

nepieciešami

kvalificēti

noturīgi cilvēkresursi

tagadējām un nākamajām

, jāpiekļūst augstākās kvalitātes infrastruktūrai dažādās jomās

Eiropa ir zinātnes ģenerators, kurā apmēram 1,8  miljoni pētnieku strādā tūkstošos augstskolu, pētniecības centru un pasaules vadošo uzņēmumu. Tomēr ir aprēķināts: lai sasniegtu mērķus, kas tiek izvirzīti lielākām investīcijām pētniecībā un inovācijā, ES līdz 2027. gadam būs jāapmāca un jānodarbina vismaz viens miljons jaunu pētnieku. Šī vajadzība ir īpaši aktuāla neakadēmiskajā sektorā.
  Eiropas Savienībai jāpastiprina centieni piesaistīt vairāk jauniešu karjerai pētniecībā, piesaistīt pētniekus no trešajām valstīm, pieturēt savus pētniekus un reintegrēt Eiropas pētniekus, kuri strādā citur. Papildus, lai veicinātu izcilību plašākā mērogā, jāturpina uzlabot pētnieku darba apstākļus visā Eiropas Pētniecības telpā (EPT). Šajā sakarā spēcīgāka saikne ir īpaši nepieciešama starp Eiropas izglītības telpu (EEdA), Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Eiropas Sociālo fondu (ESF+).

Eiropas Savienībai jāpastiprina centieni piesaistīt vairāk jauniešu karjerai pētniecībā, piesaistīt pētniekus no trešajām valstīm, pieturēt savus pētniekus un reintegrēt Eiropas pētniekus, kuri strādā citur. Papildus, lai veicinātu izcilību plašākā mērogā, jāturpina uzlabot pētnieku darba apstākļus visā Eiropas Pētniecības telpā (EPT). Šajā sakarā spēcīgāka saikne ir īpaši nepieciešama starp Eiropas izglītības telpu (EEdA), Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Eiropas Sociālo fondu (ESF+).

Eiropa ir zinātnes ģenerators, kurā apmēram 1,8  miljoni pētnieku strādā tūkstošos augstskolu, pētniecības centru un pasaules vadošo uzņēmumu. Tomēr ir aprēķināts: lai sasniegtu mērķus, kas tiek izvirzīti lielākām investīcijām pētniecībā un inovācijā, ES līdz 2027. gadam būs jāapmāca un jānodarbina vismaz viens miljons jaunu pētnieku. Šī vajadzība ir īpaši aktuāla neakadēmiskajā sektorā.

Eiropas Savienībai jāpastiprina centieni piesaistīt vairāk jauniešu karjerai pētniecībā, piesaistīt pētniekus no trešajām valstīm, pieturēt savus pētniekus un reintegrēt Eiropas pētniekus, kuri strādā citur.

Eiropas Savienībai jāpastiprina centieni piesaistīt vairāk jauniešu karjerai pētniecībā, piesaistīt pētniekus no trešajām valstīm, pieturēt savus pētniekus un reintegrēt Eiropas pētniekus, kuri strādā citur.

Lai sasniegtu šo mērķi, uzmanība būtu jāpievērš shēmām, kas veicina lielāku elastīgumu abu dzimumu pētniekiem darba un privātās dzīves līdzsvara nodrošināšanas nolūkā.

Lai sasniegtu šo mērķi, uzmanība būtu jāpievērš shēmām, kas veicina lielāku elastīgumu abu dzimumu pētniekiem darba un privātās dzīves līdzsvara nodrošināšanas nolūkā.

Mobilitātes programmām būtu arī efektīvi jānodrošina vienlīdzīgas iespējas un jāietver īpaši pasākumi, lai novērstu šķēršļus pētnieku un jo īpaši pētnieču mobilitātei.

Mobilitātes programmām būtu arī efektīvi jānodrošina vienlīdzīgas iespējas un jāietver īpaši pasākumi, lai novērstu šķēršļus pētnieku un jo īpaši pētnieču mobilitātei.

Papildus, lai nodrošinātu sinerģijas un veicinātu izcilību plašākā mērogā, izcilības zīmoga etiķete arī turpmāk jāpiemēro uzaicinājumiem saskaņā ar Marijas Kirī vārdā nosauktajām darbībām un jāturpina uzlabot pētnieku darba apstākļus visā Eiropas Pētniecības telpā (EPT). Šajā sakarā spēcīgāka saikne ir īpaši nepieciešama starp Eiropas izglītības telpu (EEdA), Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Eiropas Sociālo fondu (ESF+).

Papildus, lai nodrošinātu sinerģijas un veicinātu izcilību plašākā mērogā, izcilības zīmoga etiķete arī turpmāk jāpiemēro uzaicinājumiem saskaņā ar Marijas Kirī vārdā nosauktajām darbībām un jāturpina uzlabot pētnieku darba apstākļus visā Eiropas Pētniecības telpā (EPT). Šajā sakarā spēcīgāka saikne ir īpaši nepieciešama starp Eiropas izglītības telpu (EEdA), Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Eiropas Sociālo fondu (ESF+).

Šīs problēmas vislabāk risināt ES līmenī, ņemot vērā to sistēmisko dabu un starpvalstu iesaisti, kas nepieciešama to risināšanai.

Šīs problēmas vislabāk risināt ES līmenī, ņemot vērā to sistēmisko dabu un starpvalstu iesaisti, kas nepieciešama to risināšanai.

Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības (MSCA) ir vērstas uz izcilu pētniecību, kas ir pilnībā augšupēja, atvērta jebkurai pētniecības jomai, sākot ar fundamentāliem pētījumiem un beidzot ar rezultātu ieviešanu tirgū un inovācijas pakalpojumiem. Tā ietver pētniecības jomas, uz kurām attiecas Līgums par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) dibināšanas līgums. Ja rodas īpaša vajadzība un kļūst pieejami papildu finansējuma avoti, MSCA ietvaros var
  īstenot konkrētus pasākumus
  saistībā ar konkrētām problēmām (arī noteiktiem uzdevumiem)
  , pētniecības veidiem
  un inovācijas
  iestādēm
  vai ģeogrāfiskām vietām, lai reaģētu uz izmaiņām Eiropas prasībās attiecībā uz prasmēm, apmācību pētniecības jomā, karjeras veidošanu un zināšanu apmaiņu.

īstenot konkrētus pasākumus

, pētniecības veidiem

iestādēm

Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības (MSCA) ir vērstas uz izcilu pētniecību, kas ir pilnībā augšupēja, atvērta jebkurai pētniecības jomai, sākot ar fundamentāliem pētījumiem un beidzot ar rezultātu ieviešanu tirgū un inovācijas pakalpojumiem. Tā ietver pētniecības jomas, uz kurām attiecas Līgums par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) dibināšanas līgums. Ja rodas īpaša vajadzība un kļūst pieejami papildu finansējuma avoti, MSCA ietvaros
  tos
  var
  piešķirt konkrētiem pasākumu veidiem
  saistībā ar konkrētām problēmām (arī noteiktiem uzdevumiem)
  un konkrētiem pētniecības
  un inovācijas
  iestāžu veidiem
  vai ģeogrāfiskām vietām, lai reaģētu uz izmaiņām Eiropas prasībās attiecībā uz prasmēm, apmācību pētniecības jomā, karjeras veidošanu un zināšanu apmaiņu.

tos

piešķirt konkrētiem pasākumu veidiem

un konkrētiem pētniecības

iestāžu veidiem

Eiropas līmenī MSCA ir
  galvenais instruments
  trešo valstu pētnieku piesaistīšanai Eiropai, tādējādi dodot lielu ieguldījumu globālai sadarbībai pētniecībā un inovācijā. Ir liecības, ka MSCA ne tikai pozitīvi ietekmē indivīdus, organizācijas un sistēmas, bet arī dod rezultātus ar lielu ietekmi un panāk lūzumu, vienlaikus būtiski iesaistoties sabiedrisku un stratēģisku problēmu risināšanā. Ilgtermiņa ieguldījumi cilvēkos atmaksājas, kā pierāda to Nobela prēmijas laureātu skaits, kuri ir bijuši MSCA praktikanti vai uzraudzītāji.

galvenais instruments

Eiropas līmenī MSCA
  kopā ar EPP
  ir
  galvenie instrumenti
  trešo valstu pētnieku piesaistīšanai Eiropai, tādējādi dodot lielu ieguldījumu globālai sadarbībai pētniecībā un inovācijā. Ir liecības, ka MSCA ne tikai pozitīvi ietekmē indivīdus, organizācijas un sistēmas, bet arī dod rezultātus ar lielu ietekmi un panāk lūzumu, vienlaikus būtiski iesaistoties sabiedrisku un stratēģisku problēmu risināšanā. Ilgtermiņa ieguldījumi cilvēkos atmaksājas, kā pierāda to Nobela prēmijas laureātu skaits, kuri ir bijuši MSCA praktikanti vai uzraudzītāji.

kopā ar EPP

galvenie instrumenti

Nodrošinot globālu pētniecības konkurenci starp zinātniekiem un akadēmiskā un neakadēmiskā sektora uzņēmējorganizācijām un augstas kvalitātes zināšanu radīšanu un apmaiņu starp valstīm, nozarēm un disciplīnām, MSCA būtiski veicina programmas “Darba vietas, izaugsme, ieguldījumi”, ES globālās stratēģijas un ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķus.

Nodrošinot globālu pētniecības konkurenci starp zinātniekiem un akadēmiskā un neakadēmiskā sektora uzņēmējorganizācijām un augstas kvalitātes zināšanu radīšanu un apmaiņu starp valstīm, nozarēm un disciplīnām, MSCA būtiski veicina programmas “Darba vietas, izaugsme, ieguldījumi”, ES globālās stratēģijas un ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķus.

MSCA palīdz padarīt EPT efektīvāku, konkurētspējīgāku un pievilcīgāku pasaules līmenī. To var sasniegt, pievēršot uzmanību jaunai augsti kvalificētu pētnieku paaudzei un nodrošinot atbalstu jaunajiem talantiem no visas ES un valstīm ārpus tās, veicinot jaunu zināšanu un ideju izplatīšanu un piemērošanu attiecībā uz Eiropas rīcībpolitiku, ekonomiku un sabiedrību, cita starpā izmantojot uzlabotu zinātnes komunikācijas un sabiedrības informēšanas metodes, veicinot sadarbību starp pētniecības veicinātājām organizācijām un izteikti strukturēti ietekmējot EPT, aizstāvot atvērtu darba tirgu un nosakot standartus kvalitatīvai apmācībai, pievilcīgiem darba apstākļiem un visu pētnieku atklātai rekrutēšanai.

MSCA palīdz padarīt EPT efektīvāku, konkurētspējīgāku un pievilcīgāku pasaules līmenī. To var sasniegt, pievēršot uzmanību jaunai augsti kvalificētu pētnieku paaudzei un nodrošinot atbalstu jaunajiem talantiem no visas ES un valstīm ārpus tās, veicinot jaunu zināšanu un ideju izplatīšanu un piemērošanu attiecībā uz Eiropas rīcībpolitiku, ekonomiku un sabiedrību, cita starpā izmantojot uzlabotu zinātnes komunikācijas un sabiedrības informēšanas metodes, veicinot sadarbību starp pētniecības veicinātājām organizācijām un izteikti strukturēti ietekmējot EPT, aizstāvot atvērtu darba tirgu un nosakot standartus kvalitatīvai apmācībai, pievilcīgiem darba apstākļiem un visu pētnieku atklātai
  un pārredzamai
  rekrutēšanai.

un pārredzamai

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – I pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.2. punkts – 1. daļa

I pielikums – I pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Eiropai ir vajadzīga spēcīga, noturīga un radoša cilvēkresursu bāze ar prasmju kombināciju, kas atbilst darba tirgus nākotnes vajadzībām, ļauj inovēt un pārvērst zināšanas un idejas ražojumos un pakalpojumos, dodot ekonomisku un
  sociālu
  labumu. To var sasniegt, apmācot pētniekus turpināt attīstīt savas būtiskākās pētniecības prasmes,
  kā arī
  uzlabot viņu citiem nododamās prasmes, piemēram, radošo garu un
  uzņēmību
  . Tas ļaus pētniekiem risināt tagadējās un nākamās globālās problēmas un uzlabos viņu karjeras iespējas un inovācijas potenciālu. | Eiropai ir vajadzīga spēcīga, noturīga un radoša cilvēkresursu bāze ar prasmju kombināciju, kas atbilst darba tirgus nākotnes vajadzībām, ļauj inovēt un pārvērst zināšanas un idejas ražojumos un pakalpojumos, dodot
  zinātnisku,
  ekonomisku un
  sabiedrisku
  labumu. To var sasniegt, apmācot pētniekus turpināt attīstīt savas būtiskākās pētniecības prasmes, uzlabot viņu citiem nododamās prasmes, piemēram, radošo
  un uzņēmējdarbības
  garu
  , tostarp izpratni par labumu, ko sniedz standarti nolūkā laist tirgū jaunus produktus
  un
  pakalpojumus
  . Tas ļaus pētniekiem risināt tagadējās un nākamās globālās problēmas un uzlabos viņu karjeras iespējas un inovācijas potenciālu.
  To attiecīgā gadījumā var sasniegt, papildinot EIT izglītības pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Eiropai ir vajadzīga spēcīga, noturīga un radoša cilvēkresursu bāze ar prasmju kombināciju, kas atbilst darba tirgus nākotnes vajadzībām, ļauj inovēt un pārvērst zināšanas un idejas ražojumos un pakalpojumos, dodot ekonomisku un
  sociālu
  labumu. To var sasniegt, apmācot pētniekus turpināt attīstīt savas būtiskākās pētniecības prasmes,
  kā arī
  uzlabot viņu citiem nododamās prasmes, piemēram, radošo garu un
  uzņēmību
  . Tas ļaus pētniekiem risināt tagadējās un nākamās globālās problēmas un uzlabos viņu karjeras iespējas un inovācijas potenciālu.

sociālu

kā arī

uzņēmību

Eiropai ir vajadzīga spēcīga, noturīga un radoša cilvēkresursu bāze ar prasmju kombināciju, kas atbilst darba tirgus nākotnes vajadzībām, ļauj inovēt un pārvērst zināšanas un idejas ražojumos un pakalpojumos, dodot
  zinātnisku,
  ekonomisku un
  sabiedrisku
  labumu. To var sasniegt, apmācot pētniekus turpināt attīstīt savas būtiskākās pētniecības prasmes, uzlabot viņu citiem nododamās prasmes, piemēram, radošo
  un uzņēmējdarbības
  garu
  , tostarp izpratni par labumu, ko sniedz standarti nolūkā laist tirgū jaunus produktus
  un
  pakalpojumus
  . Tas ļaus pētniekiem risināt tagadējās un nākamās globālās problēmas un uzlabos viņu karjeras iespējas un inovācijas potenciālu.
  To attiecīgā gadījumā var sasniegt, papildinot EIT izglītības pasākumus.

zinātnisku,

sabiedrisku

un uzņēmējdarbības

, tostarp izpratni par labumu, ko sniedz standarti nolūkā laist tirgū jaunus produktus

pakalpojumus

To attiecīgā gadījumā var sasniegt, papildinot EIT izglītības pasākumus.

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – I pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.3. punkts

I pielikums – I pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Cilvēkkapitāla
  un prasmju pilnveides stiprināšana Eiropas pētniecības telpā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.2.3.

Cilvēkkapitāla
  un prasmju pilnveides stiprināšana Eiropas pētniecības telpā

Cilvēkkapitāla

| 2.2.3. | Cilvēkresursu
  un prasmju pilnveides stiprināšana Eiropas pētniecības telpā |
| --- | --- |

2.2.3.

Cilvēkresursu
  un prasmju pilnveides stiprināšana Eiropas pētniecības telpā

Cilvēkresursu

Lai veicinātu izcilību, popularizētu sadarbību starp pētniecības iestādēm un nodrošinātu pozitīvu strukturēšanas ietekmi, visā EPT jāizplata kvalitatīvu mācību standarti, labi darba apstākļi un efektīva pētnieku karjeras attīstība. Tas palīdzēs modernizēt vai uzlabot pētniecības programmas un sistēmas, kā arī veicināt iestāžu pievilcību pasaules mērogā.

Lai veicinātu izcilību, popularizētu sadarbību starp pētniecības iestādēm un nodrošinātu pozitīvu strukturēšanas ietekmi, visā EPT jāizplata kvalitatīvu mācību standarti, labi darba apstākļi un efektīva pētnieku karjeras attīstība. Tas palīdzēs modernizēt vai uzlabot pētniecības
  mācību
  programmas un sistēmas
  , kas izstrādātas sadarbībā ar citām “Apvārsnis Eiropa” daļām
  , kā arī veicināt iestāžu pievilcību pasaules mērogā.

mācību

, kas izstrādātas sadarbībā ar citām “Apvārsnis Eiropa” daļām

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Mācību programmas ar mērķi veicināt izcilību un izplatīt labās prakses piemērus iestādēs un pētniecības un inovācijas sistēmās. |
| --- | --- |

—

Mācību programmas ar mērķi veicināt izcilību un izplatīt labās prakses piemērus iestādēs un pētniecības un inovācijas sistēmās.

| — | Mācību programmas ar mērķi veicināt izcilību un izplatīt labās prakses piemērus iestādēs un pētniecības un inovācijas sistēmās. |
| --- | --- |

—

Mācību programmas ar mērķi veicināt izcilību un izplatīt labās prakses piemērus iestādēs un pētniecības un inovācijas sistēmās.

| — | Sadarbība, zināšanu iegūšana un izplatīšana ES un trešajās valstīs. |
| --- | --- |

—

Sadarbība, zināšanu iegūšana un izplatīšana ES un trešajās valstīs.

| — | Sadarbība, zināšanu iegūšana un izplatīšana ES un trešajās valstīs. |
| --- | --- |

—

Sadarbība, zināšanu iegūšana un izplatīšana ES un trešajās valstīs.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – I pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.5. punkts

I pielikums – I pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Saiknes ar sabiedrību veicināšana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.2.5.

Saiknes ar sabiedrību veicināšana

| 2.2.5. | Saiknes ar sabiedrību veicināšana |
| --- | --- |

2.2.5.

Saiknes ar sabiedrību veicināšana

Informētība par programmas pasākumiem un pētniekiem veltīto sabiedrības atzinību ir jāuzlabo visā ES un ārpus tās, lai paplašinātu MSCA globālo profilu, attīstītu labāku izpratni par pētnieku darba ietekmi uz pilsoņu ikdienas dzīvi un mudinātu jauniešus sākt karjeru pētniecībā. To var sasniegt ar zināšanu un prakses labāku izplatīšanu, izmantošanu un veicināšanu.

Informētība par programmas pasākumiem un pētniekiem veltīto sabiedrības atzinību ir jāuzlabo visā ES un ārpus tās, lai paplašinātu MSCA globālo profilu, attīstītu labāku izpratni par pētnieku darba ietekmi uz pilsoņu ikdienas dzīvi un mudinātu jauniešus
  , jo īpaši sievietes,
  sākt karjeru pētniecībā. To var sasniegt ar zināšanu un prakses labāku izplatīšanu, izmantošanu un veicināšanu.

, jo īpaši sievietes,

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Sabiedrības informēšanas iniciatīvas ar mērķi veicināt interesi par pētnieka karjeru, sevišķi jauniešu vidū. |
| --- | --- |

—

Sabiedrības informēšanas iniciatīvas ar mērķi veicināt interesi par pētnieka karjeru, sevišķi jauniešu vidū.

| — | Sabiedrības informēšanas iniciatīvas ar mērķi veicināt interesi par pētnieka karjeru, sevišķi jauniešu vidū. |
| --- | --- |

—

Sabiedrības informēšanas iniciatīvas ar mērķi veicināt interesi par pētnieka karjeru, sevišķi jauniešu vidū.

| — | Popularizēšanas pasākumi MSCA globālā profila, pamanāmības un informētības uzlabošanai. |
| --- | --- |

—

Popularizēšanas pasākumi MSCA globālā profila, pamanāmības un informētības uzlabošanai.

| — | Popularizēšanas pasākumi MSCA globālā profila, pamanāmības un informētības uzlabošanai. |
| --- | --- |

—

Popularizēšanas pasākumi MSCA globālā profila, pamanāmības un informētības uzlabošanai.

| — | Zināšanu veicināšana un zināšanu kopienu veidošana, nodrošinot sadarbību starp projektiem un citus tīklošanas pasākumus, piemēram, absolventu pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

Zināšanu veicināšana un zināšanu kopienu veidošana, nodrošinot sadarbību starp projektiem un citus tīklošanas pasākumus, piemēram, absolventu pakalpojumus.

| — | Zināšanu veicināšana un zināšanu kopienu veidošana, nodrošinot sadarbību starp projektiem un citus tīklošanas pasākumus, piemēram, absolventu pakalpojumus
  un valsts kontaktpunktus
  . |
| --- | --- |

—

Zināšanu veicināšana un zināšanu kopienu veidošana, nodrošinot sadarbību starp projektiem un citus tīklošanas pasākumus, piemēram, absolventu pakalpojumus
  un valsts kontaktpunktus
  .

un valsts kontaktpunktus

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – I pīlārs – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts

I pielikums – I pīlārs – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.1. | Pamatojums |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.1.

Pamatojums

| 3.1. | Pamatojums |
| --- | --- |

3.1.

Pamatojums

Progresīvas pētniecības infrastruktūras nodrošina galvenos pakalpojumus pētniecības un inovācijas kopienām, un tām ir būtiska loma zināšanu apvāršņa paplašināšanā. Pētniecības infrastruktūras atbalsts ES līmenī palīdz mazināt valsts pētniecības infrastruktūru un zinātniskās izcilības
  punktu izkliedētību
  , kā arī
  paātrina
  zināšanu
  lēno
  apriti starp izolētām sistēmām.

punktu izkliedētību

paātrina

lēno

Progresīvas pētniecības infrastruktūras nodrošina galvenos pakalpojumus pētniecības un inovācijas kopienām, un tām ir būtiska loma zināšanu apvāršņa paplašināšanā.
  Visu veidu
  pētniecības infrastruktūras atbalsts ES līmenī
  , tostarp mazām un vidējām struktūrām un tām, ko finansē no ERAF,
  palīdz mazināt valsts
  un reģionālo
  pētniecības infrastruktūru
  izkliedētību, papildinot
  un
  atjauninot
  zinātniskās izcilības
  punktus
  , kā arī
  palielina
  zināšanu apriti starp izolētām sistēmām.

Visu veidu

, tostarp mazām un vidējām struktūrām un tām, ko finansē no ERAF,

un reģionālo

izkliedētību, papildinot

atjauninot

punktus

palielina

Vispārējais mērķis ir nodrošināt Eiropai ilgtspējīgu pasaules līmeņa pētniecības infrastruktūru, kas ir atvērta un pieejama visiem pētniekiem Eiropā un ārpus tās un pilnībā izmanto savu potenciālu zinātnes sasniegumiem un inovācijai. Galvenie mērķi ir samazināt pētniecības un inovācijas ekosistēmas fragmentāciju, izvairoties no darba dublēšanas, un labāk koordinēt pētniecības infrastruktūras attīstību
  un izmantošanu. Ir būtiski atbalstīt atvērtu pieeju pētniecības infrastruktūrai visiem Eiropas pētniekiem
  ,
  kā arī, pateicoties Eiropas atvērtās zinātnes mākonim (“EAZM”), lielāku piekļuvi digitāliem pētniecības resursiem, īpašu uzmanību pievēršot šobrīd nepietiekamajai atvērtas zinātnes
  un
  atvērtu datu piemērošanai praksē. Tāpat ES jārisina pasaules konkurences straujais pieaugums talantu piesaistīšanā, piesaistot trešo valstu pētniekus darbam ar Eiropas pasaules klases pētniecības infrastruktūru. Viens no galvenajiem mērķiem ir arī Eiropas rūpniecības konkurētspējas palielināšana, atbalstot būtiskākās tehnoloģijas un pakalpojumus, kas svarīgas pētniecības infrastruktūrai un tās lietotājiem, tā uzlabojot apstākļus novatorisku risinājumu izstrādei
  .

un izmantošanu. Ir būtiski atbalstīt atvērtu pieeju pētniecības infrastruktūrai visiem Eiropas pētniekiem

kā arī, pateicoties Eiropas atvērtās zinātnes mākonim (“EAZM”), lielāku piekļuvi digitāliem pētniecības resursiem, īpašu uzmanību pievēršot šobrīd nepietiekamajai atvērtas zinātnes

atvērtu datu piemērošanai praksē. Tāpat ES jārisina pasaules konkurences straujais pieaugums talantu piesaistīšanā, piesaistot trešo valstu pētniekus darbam ar Eiropas pasaules klases pētniecības infrastruktūru. Viens no galvenajiem mērķiem ir arī Eiropas rūpniecības konkurētspējas palielināšana, atbalstot būtiskākās tehnoloģijas un pakalpojumus, kas svarīgas pētniecības infrastruktūrai un tās lietotājiem, tā uzlabojot apstākļus novatorisku risinājumu izstrādei

Vispārējais mērķis ir nodrošināt Eiropai ilgtspējīgu pasaules līmeņa pētniecības infrastruktūru, kas ir atvērta un pieejama visiem pētniekiem
  un novatoriem
  Eiropā un ārpus tās un pilnībā izmanto savu potenciālu zinātnes sasniegumiem un inovācijai. Galvenie mērķi ir samazināt pētniecības un inovācijas ekosistēmas fragmentāciju,
  nodrošināt pastāvīgu modernizāciju,
  izvairoties no darba dublēšanas, un labāk koordinēt pētniecības infrastruktūras attīstību,
  izmantošanu
  un
  pieejamību
  .

un novatoriem

nodrošināt pastāvīgu modernizāciju,

izmantošanu

pieejamību

Ir būtiski arī atbalstīt atvērtu pieeju pētniecības infrastruktūrai visiem Eiropas pētniekiem, kā arī, pateicoties Eiropas atvērtās zinātnes mākonim (“EAZM”), lielāku piekļuvi digitāliem pētniecības resursiem, īpašu uzmanību pievēršot šobrīd nepietiekamajai atvērtas zinātnes un atvērtu datu piemērošanai praksē. Tāpat ES jārisina pasaules konkurences straujais pieaugums talantu piesaistīšanā, piesaistot trešo valstu pētniekus darbam ar Eiropas pasaules klases pētniecības infrastruktūru. Viens no galvenajiem mērķiem ir arī Eiropas rūpniecības konkurētspējas palielināšana, atbalstot būtiskākās tehnoloģijas un pakalpojumus, kas svarīgas pētniecības infrastruktūrai un tās lietotājiem, tā uzlabojot apstākļus novatorisku risinājumu izstrādei un izmantošanai.

Ir būtiski arī atbalstīt atvērtu pieeju pētniecības infrastruktūrai visiem Eiropas pētniekiem, kā arī, pateicoties Eiropas atvērtās zinātnes mākonim (“EAZM”), lielāku piekļuvi digitāliem pētniecības resursiem, īpašu uzmanību pievēršot šobrīd nepietiekamajai atvērtas zinātnes un atvērtu datu piemērošanai praksē. Tāpat ES jārisina pasaules konkurences straujais pieaugums talantu piesaistīšanā, piesaistot trešo valstu pētniekus darbam ar Eiropas pasaules klases pētniecības infrastruktūru. Viens no galvenajiem mērķiem ir arī Eiropas rūpniecības konkurētspējas palielināšana, atbalstot būtiskākās tehnoloģijas un pakalpojumus, kas svarīgas pētniecības infrastruktūrai un tās lietotājiem, tā uzlabojot apstākļus novatorisku risinājumu izstrādei un izmantošanai.

Iepriekšējās
  pamatprogrammas
  ir būtiski
  sekmējušas efektīvāku
  un
  lietderīgāku
  valsts infrastruktūras
  izmantošanu
  , kā arī kopā ar Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas forumu (ESFRI) izstrādāta skaidra un uz stratēģiju vērsta pieeja politikas veidošanai Eiropas pētniecības infrastruktūrās. Šī stratēģiskā pieeja ir devusi būtiskas priekšrocības, ieskaitot darba dublēšanas samazināšanu ar efektīvāku resursu izmantošanu, kā arī procesu un procedūru standartizēšanu.

pamatprogrammas

sekmējušas efektīvāku

lietderīgāku

izmantošanu

Iepriekšējās
  pamatprogrammās
  ir būtiski
  sekmēta efektīvāka
  un
  lietderīgāka
  valsts infrastruktūras
  izmantošana un transnacionālās piekļuves šķēršļu novēršana
  , kā arī kopā ar Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas forumu (ESFRI)
  ir
  izstrādāta skaidra un uz stratēģiju vērsta pieeja politikas veidošanai Eiropas pētniecības infrastruktūrās. Šī stratēģiskā pieeja ir devusi būtiskas priekšrocības, ieskaitot darba dublēšanas samazināšanu ar efektīvāku resursu izmantošanu, kā arī procesu un procedūru standartizēšanu
  un saskaņošanu. Šīs sadaļas prioritāte būs arī esošo izcilo pētniecības un inovācijas tīklu stiprināšana un atvēršana, vajadzības gadījumā izveidojot jaunus tīklus.

pamatprogrammās

sekmēta efektīvāka

lietderīgāka

izmantošana un transnacionālās piekļuves šķēršļu novēršana

ir

un saskaņošanu. Šīs sadaļas prioritāte būs arī esošo izcilo pētniecības un inovācijas tīklu stiprināšana un atvēršana, vajadzības gadījumā izveidojot jaunus tīklus.

ES atbalstītie pasākumi nodrošinās pievienoto vērtību, konsolidējot un optimizējot esošās pētniecības infrastruktūras, vienlaikus strādājot pie jaunu infrastruktūru izveides, nostiprinot EAZM kā efektīvu mērogojamu un ilgtspējīgu vidi datu virzītai pētniecībai, ar valsts un reģionālo pētniecības, un izglītības tīklu starpsavienojumiem, palielinot un nodrošinot augstas tilpības tīkla infrastruktūru lieliem datu apjomiem un pieejai digitāliem resursiem, šķērsojot teritoriālās un domēnu robežas, pārvarot barjeras, kas labākajām pētniecības grupām liedz piekļuvi labākajiem pētniecības infrastruktūras pakalpojumiem ES, veicinot pētniecības infrastruktūru inovācijas potenciālu, kas vērsts un tehnoloģiju attīstību un sadarbību inovācijā, kā arī uz pētniecības infrastruktūras plašāku izmantošanu rūpniecībā.

ES atbalstītie pasākumi nodrošinās pievienoto vērtību, konsolidējot un optimizējot esošās pētniecības infrastruktūras,
  tostarp e-infrastruktūras,
  vienlaikus strādājot pie jaunu infrastruktūru izveides, nostiprinot EAZM kā efektīvu mērogojamu un ilgtspējīgu vidi datu virzītai pētniecībai, ar valsts un reģionālo pētniecības, un izglītības tīklu starpsavienojumiem, palielinot un nodrošinot augstas tilpības tīkla infrastruktūru lieliem datu apjomiem un pieejai digitāliem resursiem, šķērsojot teritoriālās un domēnu robežas, pārvarot barjeras, kas labākajām pētniecības grupām liedz piekļuvi labākajiem pētniecības infrastruktūras pakalpojumiem ES, veicinot pētniecības infrastruktūru inovācijas potenciālu, kas vērsts un tehnoloģiju attīstību un sadarbību inovācijā, kā arī uz pētniecības infrastruktūras plašāku izmantošanu rūpniecībā.

tostarp e-infrastruktūras,

Tāpat arī jāstiprina ES pētniecības infrastruktūru starptautiskā dimensija, veicinot stiprāku sadarbību ar starptautiskajiem partneriem, kā arī starptautisku dalību Eiropas pētniecības infrastruktūrās savstarpēja labuma gūšanai.

Tāpat arī jāstiprina ES pētniecības infrastruktūru starptautiskā dimensija, veicinot stiprāku sadarbību
  , piekļuvi un savienojamību
  ar starptautiskajiem partneriem, kā arī starptautisku dalību Eiropas pētniecības infrastruktūrās savstarpēja labuma gūšanai.

, piekļuvi un savienojamību

Pasākumi tieši sekmēs dažādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 3 — Laba veselība un labklājība ikvienam, IAM 7 — Pieejama un tīra enerģija, IAM 9 — Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra, IAM 13 — Klimatiskā rīcība.

Pasākumi tieši sekmēs dažādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 3 — Laba veselība un labklājība ikvienam, IAM 7 — Pieejama un tīra enerģija, IAM 9 — Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra, IAM 13 — Klimatiskā rīcība.

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – I pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.1. punkts

I pielikums – I pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Eiropas pētniecības infrastruktūru vides stiprināšana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.2.1.

Eiropas pētniecības infrastruktūru vides stiprināšana

| 3.2.1. | Eiropas pētniecības infrastruktūru vides stiprināšana |
| --- | --- |

3.2.1.

Eiropas pētniecības infrastruktūru vides stiprināšana

Pētniecības infrastruktūru veidošana, darbība un ilgtermiņa ilgtspēja,
  ko nosaka ESFRI,
  ir nozīmīga, lai ES nodrošinātu sev vadošu pozīciju pirmrindas pētniecības, zināšanu radīšanas un izmantošanas un rūpniecības konkurētspējas jomās.

ko nosaka ESFRI,

Pētniecības infrastruktūru
  , tostarp ESFRI noteikto infrastruktūru,
  veidošana, darbība un ilgtermiņa ilgtspēja,
  kā arī šo infrastruktūru maksimāla iesaiste programmas “Apvārsnis Eiropa” izcilības projektos
  ir nozīmīga, lai ES nodrošinātu sev vadošu pozīciju pirmrindas pētniecības, zināšanu radīšanas un izmantošanas un rūpniecības konkurētspējas jomās.

, tostarp ESFRI noteikto infrastruktūru,

kā arī šo infrastruktūru maksimāla iesaiste programmas “Apvārsnis Eiropa” izcilības projektos

Eiropas atvērtās zinātnes mākonim (EAZM) jākļūst par efektīvu un visaptverošu atbalsta sniegšanas kanālu pētniecības infrastruktūras pakalpojumiem un
  jānodrošina
  Eiropas pētniecības
  kopienas ar
  nākamās paaudzes datu
  pakalpojumiem
  lielo zinātnes datu vākšanai, glabāšanai, apstrādei (t. i., analītikas, imitācijas, vizualizācijas iespējām) un to apmaiņai. EAZM arī jānodrošina
  pētniekiem
  Eiropā
  piekļuve lielākajai daļai
  datu, ko
  ieguvušas
  un
  ievākušas
  pētniecības
  infrastruktūras
  , kā arī augstas veiktspējas datošanas (HPC) un eksalīmeņa resursiem, kas pieejami Eiropas datu infrastruktūras (EDI) ietvaros (13).

jānodrošina

kopienas ar

pakalpojumiem

pētniekiem

piekļuve lielākajai daļai

ieguvušas

ievākušas

infrastruktūras

13

Eiropas atvērtās zinātnes mākonim (EAZM) jākļūst par efektīvu un visaptverošu atbalsta sniegšanas kanālu pētniecības infrastruktūras pakalpojumiem un
  jāļauj
  Eiropas pētniecības
  kopienām izstrādāt
  nākamās paaudzes datu
  pakalpojumus
  lielo zinātnes datu vākšanai, glabāšanai, apstrādei (t. i., analītikas, imitācijas, vizualizācijas iespējām) un to apmaiņai. EAZM arī jānodrošina
  pētnieki
  Eiropā
  ar pakalpojumiem, kas veicina lielākās daļas
  datu, ko
  ieguvuši
  un
  ievākuši pētnieki
  pētniecības
  infrastruktūru iekšienē un ārpus tām, glabāšanu un apstrādi
  , kā arī
  būtu jānodrošina piekļuve
  augstas veiktspējas datošanas (HPC) un eksalīmeņa resursiem, kas pieejami Eiropas datu infrastruktūras (EDI) (13) ietvaros.

jāļauj

kopienām izstrādāt

pakalpojumus

pētnieki

ar pakalpojumiem, kas veicina lielākās daļas

ieguvuši

ievākuši pētnieki

infrastruktūru iekšienē un ārpus tām, glabāšanu un apstrādi

būtu jānodrošina piekļuve

13

Eiropas pētniecības un izglītības tīkls savienos un ļaus no tālienes piekļūt pētniecības infrastruktūrām un resursiem, nodrošinot savienojamību starp augstskolām, pētniecības iestādēm un pētniecības un inovācijas kopienām ES līmenī, kā arī veidojot starptautiskas saiknes ar partneru tīkliem visā pasaulē.

Eiropas pētniecības un izglītības tīkls savienos un ļaus no tālienes piekļūt pētniecības infrastruktūrām un resursiem, nodrošinot savienojamību starp augstskolām, pētniecības iestādēm un pētniecības un inovācijas kopienām ES līmenī, kā arī veidojot starptautiskas saiknes ar partneru tīkliem visā pasaulē.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Eiropas pētniecības infrastruktūru dzīves cikls, veidojot jaunas pētniecības infrastruktūras, to sagatavošanas un ieviešanas fāzes, to sākotnējās fāzes darbība, papildinot citus finansējuma avotus, kā arī pētniecības infrastruktūras ekosistēmas konsolidācija un optimizācija, pārraugot ESFRI orientierus un sekmējot Eiropas pētniecības infrastruktūru pakalpojumu līgumus, attīstību, apvienošanos vai ekspluatācijas izbeigšanu. |
| --- | --- |

—

Eiropas pētniecības infrastruktūru dzīves cikls, veidojot jaunas pētniecības infrastruktūras, to sagatavošanas un ieviešanas fāzes, to sākotnējās fāzes darbība, papildinot citus finansējuma avotus, kā arī pētniecības infrastruktūras ekosistēmas konsolidācija un optimizācija, pārraugot ESFRI orientierus un sekmējot Eiropas pētniecības infrastruktūru pakalpojumu līgumus, attīstību, apvienošanos vai ekspluatācijas izbeigšanu.

| — | Eiropas pētniecības infrastruktūru dzīves cikls, veidojot jaunas pētniecības infrastruktūras, to sagatavošanas un ieviešanas fāzes, to sākotnējās fāzes darbība, papildinot citus finansējuma avotus, kā arī pētniecības infrastruktūras ekosistēmas konsolidācija un optimizācija, pārraugot ESFRI orientierus un sekmējot Eiropas pētniecības infrastruktūru pakalpojumu līgumus, attīstību, apvienošanos vai ekspluatācijas izbeigšanu. |
| --- | --- |

—

Eiropas pētniecības infrastruktūru dzīves cikls, veidojot jaunas pētniecības infrastruktūras, to sagatavošanas un ieviešanas fāzes, to sākotnējās fāzes darbība, papildinot citus finansējuma avotus, kā arī pētniecības infrastruktūras ekosistēmas konsolidācija un optimizācija, pārraugot ESFRI orientierus un sekmējot Eiropas pētniecības infrastruktūru pakalpojumu līgumus, attīstību, apvienošanos vai ekspluatācijas izbeigšanu.

| — | Eiropas atvērtās zinātnes mākonis, kur ietilpst: piekļuves kanāla mērogojamība un ilgtspēja; Eiropas, valsts, reģionālo un institucionālo resursu efektīva federācija; tās tehniskā un politikas attīstība, lai risinātu jaunas pētniecības vajadzības un prasības (piemēram, sensitīvu datu kopu izmantošana, integrēta privātuma aizsardzība); datu sadarbspēja un atbilstība principiem FAIR; un plaša lietotāju bāze; |
| --- | --- |

—

Eiropas atvērtās zinātnes mākonis, kur ietilpst: piekļuves kanāla mērogojamība un ilgtspēja; Eiropas, valsts, reģionālo un institucionālo resursu efektīva federācija; tās tehniskā un politikas attīstība, lai risinātu jaunas pētniecības vajadzības un prasības (piemēram, sensitīvu datu kopu izmantošana, integrēta privātuma aizsardzība); datu sadarbspēja un atbilstība principiem FAIR; un plaša lietotāju bāze;

| — | Eiropas atvērtās zinātnes mākonis, kur ietilpst: piekļuves kanāla mērogojamība un ilgtspēja; Eiropas, valsts, reģionālo un institucionālo resursu efektīva federācija; tās tehniskā un politikas attīstība, lai risinātu jaunas pētniecības vajadzības un prasības (piemēram, sensitīvu datu kopu izmantošana, integrēta privātuma aizsardzība); datu sadarbspēja un atbilstība principiem FAIR; un plaša lietotāju bāze; |
| --- | --- |

—

Eiropas atvērtās zinātnes mākonis, kur ietilpst: piekļuves kanāla mērogojamība un ilgtspēja; Eiropas, valsts, reģionālo un institucionālo resursu efektīva federācija; tās tehniskā un politikas attīstība, lai risinātu jaunas pētniecības vajadzības un prasības (piemēram, sensitīvu datu kopu izmantošana, integrēta privātuma aizsardzība); datu sadarbspēja un atbilstība principiem FAIR; un plaša lietotāju bāze;

| — | Eiropas pētniecības un izglītības tīkls, kas ir EAZM un EDI pamatā, kā arī ļauj sniegt HPC/datu pakalpojumus mākonī balstītā vidē, kas spēj veikt īpaši lielu datu kopu apstrādi un datošanas procesus. |
| --- | --- |

—

Eiropas pētniecības un izglītības tīkls, kas ir EAZM un EDI pamatā, kā arī ļauj sniegt HPC/datu pakalpojumus mākonī balstītā vidē, kas spēj veikt īpaši lielu datu kopu apstrādi un datošanas procesus.

| — | Eiropas pētniecības un izglītības tīkls, kas ir EAZM un EDI pamatā, kā arī ļauj sniegt HPC/datu pakalpojumus mākonī balstītā vidē, kas spēj veikt īpaši lielu datu kopu apstrādi un datošanas procesus. |
| --- | --- |

—

Eiropas pētniecības un izglītības tīkls, kas ir EAZM un EDI pamatā, kā arī ļauj sniegt HPC/datu pakalpojumus mākonī balstītā vidē, kas spēj veikt īpaši lielu datu kopu apstrādi un datošanas procesus.

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – I pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.2. punkts

I pielikums – I pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.2.2. | Pētniecības infrastruktūru atvēršana, integrēšana un savstarpēja savienošana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.2.2.

Pētniecības infrastruktūru atvēršana, integrēšana un savstarpēja savienošana

| 3.2.2. | Pētniecības infrastruktūru atvēršana, integrēšana un savstarpēja savienošana |
| --- | --- |

3.2.2.

Pētniecības infrastruktūru atvēršana, integrēšana un savstarpēja savienošana

Pētniecība tiks būtiski uzlabota, nodrošinot galveno starptautisko, valstisko un reģionālo pētniecības iestāžu atvērtību visiem ES pētniekiem un
  nepieciešamības
  gadījumā integrējot to pakalpojumus, lai harmonizētu piekļuves apstākļus, uzlabotu un paplašinātu pakalpojumu sniegšanu un iedrošinātu kopīgu augsto tehnoloģiju sastāvdaļu un moderno pakalpojumu stratēģiju ar inovācijas darbībām.

nepieciešamības

Pētniecība tiks būtiski uzlabota, nodrošinot galveno starptautisko, valstisko un reģionālo pētniecības iestāžu atvērtību visiem ES pētniekiem un
  novatoriem un vajadzības
  gadījumā integrējot to pakalpojumus, lai harmonizētu piekļuves apstākļus, uzlabotu un paplašinātu pakalpojumu sniegšanu un iedrošinātu kopīgu augsto tehnoloģiju sastāvdaļu un moderno pakalpojumu stratēģiju ar inovācijas darbībām.

novatoriem un vajadzības

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Tīkli, kas apvieno valsts un reģionālos pētniecības infrastruktūru finansētājus pētnieku starpvalstu piekļuves līdzfinansēšanai. |
| --- | --- |

—

Tīkli, kas apvieno valsts un reģionālos pētniecības infrastruktūru finansētājus pētnieku starpvalstu piekļuves līdzfinansēšanai.

| — | Tīkli, kas apvieno valsts un reģionālos pētniecības infrastruktūru finansētājus pētnieku starpvalstu piekļuves līdzfinansēšanai. |
| --- | --- |

—

Tīkli, kas apvieno valsts un reģionālos pētniecības infrastruktūru finansētājus pētnieku starpvalstu piekļuves līdzfinansēšanai.

| — | Eiropas, valstiskie un reģionālie pētniecības infrastruktūru tīkli,
  kas risina globālas problēmas
  piekļuves
  nodrošināšanā
  pētniekiem, kā arī infrastruktūru pakalpojumu
  saskaņošanu
  un
  uzlabošanu
  . |
| --- | --- |

—

Eiropas, valstiskie un reģionālie pētniecības infrastruktūru tīkli,
  kas risina globālas problēmas
  piekļuves
  nodrošināšanā
  pētniekiem, kā arī infrastruktūru pakalpojumu
  saskaņošanu
  un
  uzlabošanu
  .

kas risina globālas problēmas

nodrošināšanā

saskaņošanu

uzlabošanu

| — | Eiropas, valstiskie un reģionālie pētniecības infrastruktūru tīkli,
  tostarp mazie un vidējie tīkli,
  piekļuves
  nodrošināšanai
  pētniekiem, kā arī infrastruktūru pakalpojumu
  saskaņošanai
  un
  uzlabošanai
  . |
| --- | --- |

—

Eiropas, valstiskie un reģionālie pētniecības infrastruktūru tīkli,
  tostarp mazie un vidējie tīkli,
  piekļuves
  nodrošināšanai
  pētniekiem, kā arī infrastruktūru pakalpojumu
  saskaņošanai
  un
  uzlabošanai
  .

tostarp mazie un vidējie tīkli,

nodrošināšanai

saskaņošanai

uzlabošanai

| — | Integrēti pētniecības infrastruktūru tīkli, lai izstrādātu un piemērotu kopīgu tehnoloģiskās attīstības stratēģiju/ceļvedi, kuram jāuzlabo to pakalpojumi, balstoties uz partnerību ar rūpniecības nozari, kā arī augsto tehnoloģiju sastāvdaļas tādās jomās kā zinātnes instrumentācija, un veicinātu pētniecības infrastruktūru izmantošanu rūpniecībā (piemēram, eksperimentāli testēšanas objekti). |
| --- | --- |

—

Integrēti pētniecības infrastruktūru tīkli, lai izstrādātu un piemērotu kopīgu tehnoloģiskās attīstības stratēģiju/ceļvedi, kuram jāuzlabo to pakalpojumi, balstoties uz partnerību ar rūpniecības nozari, kā arī augsto tehnoloģiju sastāvdaļas tādās jomās kā zinātnes instrumentācija, un veicinātu pētniecības infrastruktūru izmantošanu rūpniecībā (piemēram, eksperimentāli testēšanas objekti).

| — | Integrēti pētniecības infrastruktūru tīkli, lai izstrādātu un piemērotu kopīgu tehnoloģiskās attīstības stratēģiju/ceļvedi, kuram jāuzlabo to pakalpojumi, balstoties uz partnerību ar rūpniecības nozari, kā arī augsto tehnoloģiju sastāvdaļas tādās jomās kā zinātnes instrumentācija, un veicinātu pētniecības infrastruktūru izmantošanu rūpniecībā (piemēram, eksperimentāli testēšanas objekti). |
| --- | --- |

—

Integrēti pētniecības infrastruktūru tīkli, lai izstrādātu un piemērotu kopīgu tehnoloģiskās attīstības stratēģiju/ceļvedi, kuram jāuzlabo to pakalpojumi, balstoties uz partnerību ar rūpniecības nozari, kā arī augsto tehnoloģiju sastāvdaļas tādās jomās kā zinātnes instrumentācija, un veicinātu pētniecības infrastruktūru izmantošanu rūpniecībā (piemēram, eksperimentāli testēšanas objekti).

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs

I pielikums – II pīlārs

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| II. GLOBĀLĀS PROBLĒMAS UN RŪPNIECĪBAS KONKURĒTSPĒJA | II.


  GLOBĀLĀS PROBLĒMAS UN EIROPAS RŪPNIECĪBAS KONKURĒTSPĒJA |
| Daudzas problēmas, kas skar
  ES, ir globālas. Problēmu apmēri un sarežģītība ir ļoti dažāda, un to risināšanai
  nepieciešams attiecīgs naudas, resursu
  un darba apjoms. Tieši šīs ir tās jomas, kurās ES jāstrādā kopā gudri, elastīgi un saliedēti mūsu pilsoņu un viņu labklājības labā. | Savstarpēji saistītā pasaulē daudzas
  ES
  problēmas
  ir
  arī
  globālas
  problēmas
  . Problēmu apmēri un sarežģītība ir ļoti dažāda, un to risināšanai
  ir nepieciešami pienācīgi finanšu resursi un cilvēkresursi
  un darba apjoms. Tieši šīs ir tās jomas, kurās ES jāstrādā kopā gudri, elastīgi un saliedēti mūsu pilsoņu un viņu labklājības labā. |
| Lielāku ietekmi var radīt, saskaņojot darbības ar citiem pasaules reģioniem un valstīm līdz šim nepieredzēta mēroga starptautiskas sadarbības ietvaros
  saskaņā ar vadlīnijām
  , kas
  ietvertas
  ilgtspējīgas attīstības mērķos un Parīzes nolīgumā. Balstoties uz savstarpēju labumu, partneri no visas pasaules tiks aicināti pievienoties ES pasākumiem kā pētniecības un inovācijas ilgtspējas sastāvdaļas. | Lielāku ietekmi var radīt, saskaņojot darbības ar citiem pasaules reģioniem un valstīm līdz šim nepieredzēta mēroga starptautiskas sadarbības ietvaros, kas
  ietverta
  ilgtspējīgas attīstības mērķos un Parīzes nolīgumā. Balstoties uz savstarpēju labumu, partneri no visas pasaules tiks aicināti pievienoties ES pasākumiem kā pētniecības un inovācijas ilgtspējas sastāvdaļas. |
| Pētniecība un inovācija ir galvenie ilgtspējīgas izaugsmes un rūpniecības konkurētspējas virzītājspēki un palīdzēs rast risinājumus mūsdienu problēmām, un
  , cik vien ātri iespējams,
  mainīt negatīvo un bīstamo tendenci, kas šobrīd sasaista ekonomisko attīstību, dabas resursu izmantošanu un sociālās problēmas, un pārvērst to par jaunām saimnieciskās darbības iespējām. | Pētniecība un inovācija ir galvenie ilgtspējīgas
  attīstības, tostarp
  izaugsmes un rūpniecības konkurētspējas, virzītājspēki un palīdzēs rast risinājumus mūsdienu problēmām, un
  pēc iespējas ātrāk
  mainīt negatīvo un bīstamo tendenci, kas šobrīd sasaista ekonomisko attīstību, dabas resursu izmantošanu un sociālās problēmas, un pārvērst to par
  darba vietām un
  jaunām saimnieciskās darbības iespējām
  , kā arī panākt ekonomisko, sociālo un vidisko attīstību
  . |
| Eiropas Savienība būs ieguvēja kā tehnoloģijas un rūpniecības izmantotāja un veidotāja
  , parādot
  , kā moderna industrializēta, ilgtspējīga, iekļaujoša un demokrātiska sabiedrība un ekonomika var funkcionēt un attīstīties. Tiks veicināti un uzlaboti augošie ekonomiskie, vidiskie un sociālie ilgtspējīgas industriālās ekonomikas piemēri, kas attiecas uz šādām jomām: veselība un labklājība ikvienam;
  noturīga,
  iekļaujoša un droša
  sabiedrības
  ; pieejama tīra enerģija un mobilitāte; digitalizēta ekonomika un sabiedrība;
  starpdisciplīnu
  un
  radoša
  rūpniecība; kosmosa, jūras vai zemes risinājumi; pārtikas vai uztura risinājumi; dabas resursu ilgtspējīga izmantošana, klimata aizsardzība un pielāgošanās – kas viss kopā veido labklājību Eiropā un nodrošina kvalitatīvākas darba vietas. Pārmaiņas rūpniecībā būs būtiskas. | Eiropas Savienība būs ieguvēja kā
  zināšanu,
  tehnoloģijas un rūpniecības izmantotāja un veidotāja
  . Tā var parādīt
  , kā moderna, industrializēta, ilgtspējīga, iekļaujoša
  , atvērta
  un demokrātiska sabiedrība un ekonomika var funkcionēt un attīstīties. Tiks veicināti un uzlaboti augošie ekonomiskie, vidiskie un sociālie ilgtspējīgas industriālās ekonomikas piemēri, kas attiecas uz šādām jomām: veselība un labklājība ikvienam; iekļaujoša un
  radoša sabiedrība;
  droša
  sabiedrība
  ; pieejama tīra enerģija un mobilitāte; digitalizēta ekonomika un sabiedrība;
  starpdisciplināra
  un
  efektīva
  rūpniecība; kosmosa, jūras vai zemes risinājumi; pārtikas vai uztura risinājumi; dabas resursu ilgtspējīga izmantošana, klimata aizsardzība un pielāgošanās – kas viss kopā veido labklājību Eiropā un nodrošina kvalitatīvākas darba vietas. Pārmaiņas rūpniecībā būs būtiskas. |
| Pētniecība un inovācija atbilstoši šim
  “Eiropas apvāršņa”
  pīlāram ir sagrupēta integrētās pasākumu kopās. Investīcijas ir vērstas nevis uz nozarēm, bet uz sistēmiskām pārmaiņām ar ilgtspējas vektoru mūsu sabiedrībā un ekonomikā. Tās tiks sasniegtas tikai tad, ja visi dalībnieki — gan privātie, gan publiskie — iesaistīsies pētniecības un inovācijas kopizstrādē un kopradīšanā, apvienojot galalietotājus, zinātniekus, tehnologus, ražotājus, novatorus, uzņēmumus, pedagogus, pilsoņus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Tādējādi neviena no tematiskajām kopām nav paredzēta tikai vienam dalībnieku lokam. | Pētniecība un inovācija atbilstoši šim
  “Apvārsnis Eiropa”
  pīlāram ir sagrupēta integrētās pasākumu kopās. Investīcijas ir vērstas nevis uz nozarēm, bet uz sistēmiskām pārmaiņām ar
  iekļaušanas spējas un
  ilgtspējas vektoru mūsu sabiedrībā un ekonomikā. Tās tiks sasniegtas tikai tad, ja visi dalībnieki — gan privātie, gan publiskie — iesaistīsies pētniecības un inovācijas kopizstrādē un kopradīšanā, apvienojot galalietotājus,
  pētniekus,
  zinātniekus, tehnologus
  , dizainerus
  , ražotājus, novatorus, uzņēmumus, pedagogus, pilsoņus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Tādējādi neviena no tematiskajām kopām nav paredzēta tikai vienam dalībnieku lokam. |
| | Kopas atbalstīs zināšanu radīšanu visos to attīstības posmos, tostarp agrīna posma pētniecības darbībās, papildus transversālam atbalstam, kas tika ieviests iepriekšējā pamatprogrammā un paredzēts vērienīgām ilgtermiņa un plaša mēroga pētniecības iniciatīvām nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā (NJT pamatiniciatīvas), proti, Cilvēka smadzeņu projekts, Grafēns, Kvantu tehnoloģijas un Nākotnes akumulatoru tehnoloģijas. |
| Kopas izstrādās un piemēros
  ciparu
  tehnoloģijas, svarīgās pamattehnoloģijas un
  topošās
  tehnoloģijas, kas ir daļa no kopīgas stratēģijas, kura veicina ES vadošo lomu rūpniecībā. Attiecīgā gadījumā tam tiks izmantoti ES no kosmiskajām tehnoloģijām iegūtie dati un pakalpojumi. | Kopas
  arī
  izstrādās un piemēros
  digitālās
  tehnoloģijas, svarīgās pamattehnoloģijas un
  nākotnes jaunās
  tehnoloģijas, kas ir daļa no kopīgas stratēģijas, kura veicina ES vadošo lomu rūpniecībā. Attiecīgā gadījumā tam tiks izmantoti ES no kosmiskajām tehnoloģijām iegūtie dati un pakalpojumi. |
| Tiks atbalstīta tehnoloģiju nokļūšana no laboratorijas tirgū un lietojumu izstrāde, ieskaitot rūpnieciskās izmēģinājuma iekārtas un demonstrējumus, pasākumus, lai stimulētu ieviešanu tirgū un lai veicinātu privātā sektora iesaistīšanos. Tiks panākta maksimāla sinerģija ar citām programmām. | Tiks atbalstīta tehnoloģiju nokļūšana no laboratorijas tirgū un lietojumu izstrāde, ieskaitot rūpnieciskās izmēģinājuma iekārtas un demonstrējumus, pasākumus, lai stimulētu ieviešanu tirgū un lai veicinātu privātā sektora iesaistīšanos. Tiks panākta maksimāla sinerģija ar citām
  “Apvārsnis Eiropa” daļām, jo īpaši EIT, kā arī citām
  programmām. |
| Kopas veicinās strauju pirmā šāda veida inovējuma ieviešanu
  ES ar
  plašu iestrādāto pasākumu klāstu,
  ieskaitot
  saziņu, izplatīšanu un izmantošanu, standartizāciju, kā arī atbalstu tehnoloģiskai inovācijai un novatoriskiem īstenošanas mehānismiem, palīdzot radīt inovācijai draudzīgus sabiedrības, regulējuma un tirgus apstākļus, piemēram, inovācijas nolīgumus. Novatorisku risinājumu plānojumi, kas rodas no pētniecības un inovācijas darbībām, tiks izveidoti un vērsti uz
  publiskiem
  un
  privātiem investoriem
  , kā arī citām atbilstošām ES un valstu programmām. | Kopas veicinās strauju pirmā šāda veida inovējuma ieviešanu
  Eiropas Savienībā, vienlaikus pētot tā ietekmi uz sabiedrību un īstenojot
  plašu iestrādāto pasākumu klāstu,
  tostarp
  saziņu, izplatīšanu un izmantošanu, standartizāciju, kā arī atbalstu tehnoloģiskai inovācijai un novatoriskiem īstenošanas mehānismiem, palīdzot radīt inovācijai draudzīgus sabiedrības, regulējuma un tirgus apstākļus, piemēram, inovācijas nolīgumus. Novatorisku risinājumu plānojumi, kas rodas no pētniecības un inovācijas darbībām, tiks izveidoti un vērsti uz
  papildu publisko
  un
  privāto investoru piesaisti
  , kā arī citām atbilstošām ES un valstu programmām. |
| | Īpaša uzmanība tiks pievērsta MVU atbalstam 2. pīlāra sadarbības daļās un izmantojot specializētu uz dotācijām balstītu instrumentu, kura vienīgie saņēmēji ir MVU. Visas kopas paredz pienācīgu līdzekļu apjomu šim MVU instrumentam, kas būs pilnībā augšupējs un vienmēr atvērts, norādot pieteikuma iesniegšanas termiņu, ka arī paredzēts tikai pakāpeniskai inovācijai. Finansējumam drīkstēs pieteikties tikai MVU, tostarp izmantojot sadarbību vai apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu. Projektiem ir jābūt ar skaidru Eiropas dimensiju un jāveicina ES pievienotā vērtība. |
| | MVU instrumenta atbalsts tiks sniegts trīs posmos, pamatojoties uz programmas “Apvārsnis Eiropa” modeli. |
| | — | 1. posms. Koncepcija un pamatotības novērtējums




  Lai izstrādātu inovācijas projektu, MVU saņems finansējumu zinātniskās vai tehniskās pamatotības izpētei, kā arī jaunas idejas komerciālā potenciāla izpētei (koncepcijas pierādīšanai). Ja šim novērtējumam, kurā būtiskam jautājumam jābūt saiknei starp projekta tematu un potenciālo lietotāju/pircēju, būs pozitīvs rezultāts, finansējumu varēs saņemt arī nākamajā posmā(-os). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

II. GLOBĀLĀS PROBLĒMAS UN RŪPNIECĪBAS KONKURĒTSPĒJA

II.


  GLOBĀLĀS PROBLĒMAS UN EIROPAS RŪPNIECĪBAS KONKURĒTSPĒJA

II.

GLOBĀLĀS PROBLĒMAS UN EIROPAS RŪPNIECĪBAS KONKURĒTSPĒJA

Daudzas problēmas, kas skar
  ES, ir globālas. Problēmu apmēri un sarežģītība ir ļoti dažāda, un to risināšanai
  nepieciešams attiecīgs naudas, resursu
  un darba apjoms. Tieši šīs ir tās jomas, kurās ES jāstrādā kopā gudri, elastīgi un saliedēti mūsu pilsoņu un viņu labklājības labā.

Daudzas problēmas, kas skar

nepieciešams attiecīgs naudas, resursu

Savstarpēji saistītā pasaulē daudzas
  ES
  problēmas
  ir
  arī
  globālas
  problēmas
  . Problēmu apmēri un sarežģītība ir ļoti dažāda, un to risināšanai
  ir nepieciešami pienācīgi finanšu resursi un cilvēkresursi
  un darba apjoms. Tieši šīs ir tās jomas, kurās ES jāstrādā kopā gudri, elastīgi un saliedēti mūsu pilsoņu un viņu labklājības labā.

Savstarpēji saistītā pasaulē daudzas

problēmas

arī

problēmas

ir nepieciešami pienācīgi finanšu resursi un cilvēkresursi

Lielāku ietekmi var radīt, saskaņojot darbības ar citiem pasaules reģioniem un valstīm līdz šim nepieredzēta mēroga starptautiskas sadarbības ietvaros
  saskaņā ar vadlīnijām
  , kas
  ietvertas
  ilgtspējīgas attīstības mērķos un Parīzes nolīgumā. Balstoties uz savstarpēju labumu, partneri no visas pasaules tiks aicināti pievienoties ES pasākumiem kā pētniecības un inovācijas ilgtspējas sastāvdaļas.

saskaņā ar vadlīnijām

ietvertas

Lielāku ietekmi var radīt, saskaņojot darbības ar citiem pasaules reģioniem un valstīm līdz šim nepieredzēta mēroga starptautiskas sadarbības ietvaros, kas
  ietverta
  ilgtspējīgas attīstības mērķos un Parīzes nolīgumā. Balstoties uz savstarpēju labumu, partneri no visas pasaules tiks aicināti pievienoties ES pasākumiem kā pētniecības un inovācijas ilgtspējas sastāvdaļas.

ietverta

Pētniecība un inovācija ir galvenie ilgtspējīgas izaugsmes un rūpniecības konkurētspējas virzītājspēki un palīdzēs rast risinājumus mūsdienu problēmām, un
  , cik vien ātri iespējams,
  mainīt negatīvo un bīstamo tendenci, kas šobrīd sasaista ekonomisko attīstību, dabas resursu izmantošanu un sociālās problēmas, un pārvērst to par jaunām saimnieciskās darbības iespējām.

, cik vien ātri iespējams,

Pētniecība un inovācija ir galvenie ilgtspējīgas
  attīstības, tostarp
  izaugsmes un rūpniecības konkurētspējas, virzītājspēki un palīdzēs rast risinājumus mūsdienu problēmām, un
  pēc iespējas ātrāk
  mainīt negatīvo un bīstamo tendenci, kas šobrīd sasaista ekonomisko attīstību, dabas resursu izmantošanu un sociālās problēmas, un pārvērst to par
  darba vietām un
  jaunām saimnieciskās darbības iespējām
  , kā arī panākt ekonomisko, sociālo un vidisko attīstību
  .

attīstības, tostarp

pēc iespējas ātrāk

darba vietām un

, kā arī panākt ekonomisko, sociālo un vidisko attīstību

Eiropas Savienība būs ieguvēja kā tehnoloģijas un rūpniecības izmantotāja un veidotāja
  , parādot
  , kā moderna industrializēta, ilgtspējīga, iekļaujoša un demokrātiska sabiedrība un ekonomika var funkcionēt un attīstīties. Tiks veicināti un uzlaboti augošie ekonomiskie, vidiskie un sociālie ilgtspējīgas industriālās ekonomikas piemēri, kas attiecas uz šādām jomām: veselība un labklājība ikvienam;
  noturīga,
  iekļaujoša un droša
  sabiedrības
  ; pieejama tīra enerģija un mobilitāte; digitalizēta ekonomika un sabiedrība;
  starpdisciplīnu
  un
  radoša
  rūpniecība; kosmosa, jūras vai zemes risinājumi; pārtikas vai uztura risinājumi; dabas resursu ilgtspējīga izmantošana, klimata aizsardzība un pielāgošanās – kas viss kopā veido labklājību Eiropā un nodrošina kvalitatīvākas darba vietas. Pārmaiņas rūpniecībā būs būtiskas.

, parādot

noturīga,

sabiedrības

starpdisciplīnu

radoša

Eiropas Savienība būs ieguvēja kā
  zināšanu,
  tehnoloģijas un rūpniecības izmantotāja un veidotāja
  . Tā var parādīt
  , kā moderna, industrializēta, ilgtspējīga, iekļaujoša
  , atvērta
  un demokrātiska sabiedrība un ekonomika var funkcionēt un attīstīties. Tiks veicināti un uzlaboti augošie ekonomiskie, vidiskie un sociālie ilgtspējīgas industriālās ekonomikas piemēri, kas attiecas uz šādām jomām: veselība un labklājība ikvienam; iekļaujoša un
  radoša sabiedrība;
  droša
  sabiedrība
  ; pieejama tīra enerģija un mobilitāte; digitalizēta ekonomika un sabiedrība;
  starpdisciplināra
  un
  efektīva
  rūpniecība; kosmosa, jūras vai zemes risinājumi; pārtikas vai uztura risinājumi; dabas resursu ilgtspējīga izmantošana, klimata aizsardzība un pielāgošanās – kas viss kopā veido labklājību Eiropā un nodrošina kvalitatīvākas darba vietas. Pārmaiņas rūpniecībā būs būtiskas.

zināšanu,

. Tā var parādīt

, atvērta

radoša sabiedrība;

sabiedrība

starpdisciplināra

efektīva

Pētniecība un inovācija atbilstoši šim
  “Eiropas apvāršņa”
  pīlāram ir sagrupēta integrētās pasākumu kopās. Investīcijas ir vērstas nevis uz nozarēm, bet uz sistēmiskām pārmaiņām ar ilgtspējas vektoru mūsu sabiedrībā un ekonomikā. Tās tiks sasniegtas tikai tad, ja visi dalībnieki — gan privātie, gan publiskie — iesaistīsies pētniecības un inovācijas kopizstrādē un kopradīšanā, apvienojot galalietotājus, zinātniekus, tehnologus, ražotājus, novatorus, uzņēmumus, pedagogus, pilsoņus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Tādējādi neviena no tematiskajām kopām nav paredzēta tikai vienam dalībnieku lokam.

“Eiropas apvāršņa”

Pētniecība un inovācija atbilstoši šim
  “Apvārsnis Eiropa”
  pīlāram ir sagrupēta integrētās pasākumu kopās. Investīcijas ir vērstas nevis uz nozarēm, bet uz sistēmiskām pārmaiņām ar
  iekļaušanas spējas un
  ilgtspējas vektoru mūsu sabiedrībā un ekonomikā. Tās tiks sasniegtas tikai tad, ja visi dalībnieki — gan privātie, gan publiskie — iesaistīsies pētniecības un inovācijas kopizstrādē un kopradīšanā, apvienojot galalietotājus,
  pētniekus,
  zinātniekus, tehnologus
  , dizainerus
  , ražotājus, novatorus, uzņēmumus, pedagogus, pilsoņus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Tādējādi neviena no tematiskajām kopām nav paredzēta tikai vienam dalībnieku lokam.

“Apvārsnis Eiropa”

iekļaušanas spējas un

pētniekus,

, dizainerus

Kopas atbalstīs zināšanu radīšanu visos to attīstības posmos, tostarp agrīna posma pētniecības darbībās, papildus transversālam atbalstam, kas tika ieviests iepriekšējā pamatprogrammā un paredzēts vērienīgām ilgtermiņa un plaša mēroga pētniecības iniciatīvām nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā (NJT pamatiniciatīvas), proti, Cilvēka smadzeņu projekts, Grafēns, Kvantu tehnoloģijas un Nākotnes akumulatoru tehnoloģijas.

Kopas atbalstīs zināšanu radīšanu visos to attīstības posmos, tostarp agrīna posma pētniecības darbībās, papildus transversālam atbalstam, kas tika ieviests iepriekšējā pamatprogrammā un paredzēts vērienīgām ilgtermiņa un plaša mēroga pētniecības iniciatīvām nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā (NJT pamatiniciatīvas), proti, Cilvēka smadzeņu projekts, Grafēns, Kvantu tehnoloģijas un Nākotnes akumulatoru tehnoloģijas.

Kopas izstrādās un piemēros
  ciparu
  tehnoloģijas, svarīgās pamattehnoloģijas un
  topošās
  tehnoloģijas, kas ir daļa no kopīgas stratēģijas, kura veicina ES vadošo lomu rūpniecībā. Attiecīgā gadījumā tam tiks izmantoti ES no kosmiskajām tehnoloģijām iegūtie dati un pakalpojumi.

ciparu

topošās

Kopas
  arī
  izstrādās un piemēros
  digitālās
  tehnoloģijas, svarīgās pamattehnoloģijas un
  nākotnes jaunās
  tehnoloģijas, kas ir daļa no kopīgas stratēģijas, kura veicina ES vadošo lomu rūpniecībā. Attiecīgā gadījumā tam tiks izmantoti ES no kosmiskajām tehnoloģijām iegūtie dati un pakalpojumi.

arī

digitālās

nākotnes jaunās

Tiks atbalstīta tehnoloģiju nokļūšana no laboratorijas tirgū un lietojumu izstrāde, ieskaitot rūpnieciskās izmēģinājuma iekārtas un demonstrējumus, pasākumus, lai stimulētu ieviešanu tirgū un lai veicinātu privātā sektora iesaistīšanos. Tiks panākta maksimāla sinerģija ar citām programmām.

Tiks atbalstīta tehnoloģiju nokļūšana no laboratorijas tirgū un lietojumu izstrāde, ieskaitot rūpnieciskās izmēģinājuma iekārtas un demonstrējumus, pasākumus, lai stimulētu ieviešanu tirgū un lai veicinātu privātā sektora iesaistīšanos. Tiks panākta maksimāla sinerģija ar citām
  “Apvārsnis Eiropa” daļām, jo īpaši EIT, kā arī citām
  programmām.

“Apvārsnis Eiropa” daļām, jo īpaši EIT, kā arī citām

Kopas veicinās strauju pirmā šāda veida inovējuma ieviešanu
  ES ar
  plašu iestrādāto pasākumu klāstu,
  ieskaitot
  saziņu, izplatīšanu un izmantošanu, standartizāciju, kā arī atbalstu tehnoloģiskai inovācijai un novatoriskiem īstenošanas mehānismiem, palīdzot radīt inovācijai draudzīgus sabiedrības, regulējuma un tirgus apstākļus, piemēram, inovācijas nolīgumus. Novatorisku risinājumu plānojumi, kas rodas no pētniecības un inovācijas darbībām, tiks izveidoti un vērsti uz
  publiskiem
  un
  privātiem investoriem
  , kā arī citām atbilstošām ES un valstu programmām.

ES ar

ieskaitot

publiskiem

privātiem investoriem

Kopas veicinās strauju pirmā šāda veida inovējuma ieviešanu
  Eiropas Savienībā, vienlaikus pētot tā ietekmi uz sabiedrību un īstenojot
  plašu iestrādāto pasākumu klāstu,
  tostarp
  saziņu, izplatīšanu un izmantošanu, standartizāciju, kā arī atbalstu tehnoloģiskai inovācijai un novatoriskiem īstenošanas mehānismiem, palīdzot radīt inovācijai draudzīgus sabiedrības, regulējuma un tirgus apstākļus, piemēram, inovācijas nolīgumus. Novatorisku risinājumu plānojumi, kas rodas no pētniecības un inovācijas darbībām, tiks izveidoti un vērsti uz
  papildu publisko
  un
  privāto investoru piesaisti
  , kā arī citām atbilstošām ES un valstu programmām.

Eiropas Savienībā, vienlaikus pētot tā ietekmi uz sabiedrību un īstenojot

tostarp

papildu publisko

privāto investoru piesaisti

Īpaša uzmanība tiks pievērsta MVU atbalstam 2. pīlāra sadarbības daļās un izmantojot specializētu uz dotācijām balstītu instrumentu, kura vienīgie saņēmēji ir MVU. Visas kopas paredz pienācīgu līdzekļu apjomu šim MVU instrumentam, kas būs pilnībā augšupējs un vienmēr atvērts, norādot pieteikuma iesniegšanas termiņu, ka arī paredzēts tikai pakāpeniskai inovācijai. Finansējumam drīkstēs pieteikties tikai MVU, tostarp izmantojot sadarbību vai apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu. Projektiem ir jābūt ar skaidru Eiropas dimensiju un jāveicina ES pievienotā vērtība.

Īpaša uzmanība tiks pievērsta MVU atbalstam 2. pīlāra sadarbības daļās un izmantojot specializētu uz dotācijām balstītu instrumentu, kura vienīgie saņēmēji ir MVU. Visas kopas paredz pienācīgu līdzekļu apjomu šim MVU instrumentam, kas būs pilnībā augšupējs un vienmēr atvērts, norādot pieteikuma iesniegšanas termiņu, ka arī paredzēts tikai pakāpeniskai inovācijai. Finansējumam drīkstēs pieteikties tikai MVU, tostarp izmantojot sadarbību vai apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu. Projektiem ir jābūt ar skaidru Eiropas dimensiju un jāveicina ES pievienotā vērtība.

MVU instrumenta atbalsts tiks sniegts trīs posmos, pamatojoties uz programmas “Apvārsnis Eiropa” modeli.

MVU instrumenta atbalsts tiks sniegts trīs posmos, pamatojoties uz programmas “Apvārsnis Eiropa” modeli.

—

1. posms. Koncepcija un pamatotības novērtējums

1. posms. Koncepcija un pamatotības novērtējums

Lai izstrādātu inovācijas projektu, MVU saņems finansējumu zinātniskās vai tehniskās pamatotības izpētei, kā arī jaunas idejas komerciālā potenciāla izpētei (koncepcijas pierādīšanai). Ja šim novērtējumam, kurā būtiskam jautājumam jābūt saiknei starp projekta tematu un potenciālo lietotāju/pircēju, būs pozitīvs rezultāts, finansējumu varēs saņemt arī nākamajā posmā(-os).

Lai izstrādātu inovācijas projektu, MVU saņems finansējumu zinātniskās vai tehniskās pamatotības izpētei, kā arī jaunas idejas komerciālā potenciāla izpētei (koncepcijas pierādīšanai). Ja šim novērtējumam, kurā būtiskam jautājumam jābūt saiknei starp projekta tematu un potenciālo lietotāju/pircēju, būs pozitīvs rezultāts, finansējumu varēs saņemt arī nākamajā posmā(-os).

| — | 2. posms. Pētniecības un izstrādes projekti, demonstrējumi, ieviešana tirgū




  Pienācīgu uzmanību veltot inovācijas kupona koncepcijai, pētniecības un attīstības projektus atbalstīs, īpašu uzmanību pievēršot demonstrējumu pasākumiem (testēšanai, prototipiem, uzlabojumu veikšanas pētījumiem, izstrādei, inovatīvu procesu, produktu un pakalpojumu izmēģināšanai, apstiprināšanai, snieguma pārbaudei utt.), kā arī ieviešanai tirgū, mudinot iesaistīties tiešos lietotājus vai potenciālos klientus. Inovācijas kuponu izmantošana sekmēs jaunu uzņēmēju iesaistīšanos. |
| --- | --- |

—

2. posms. Pētniecības un izstrādes projekti, demonstrējumi, ieviešana tirgū

2. posms. Pētniecības un izstrādes projekti, demonstrējumi, ieviešana tirgū

Pienācīgu uzmanību veltot inovācijas kupona koncepcijai, pētniecības un attīstības projektus atbalstīs, īpašu uzmanību pievēršot demonstrējumu pasākumiem (testēšanai, prototipiem, uzlabojumu veikšanas pētījumiem, izstrādei, inovatīvu procesu, produktu un pakalpojumu izmēģināšanai, apstiprināšanai, snieguma pārbaudei utt.), kā arī ieviešanai tirgū, mudinot iesaistīties tiešos lietotājus vai potenciālos klientus. Inovācijas kuponu izmantošana sekmēs jaunu uzņēmēju iesaistīšanos.

Pienācīgu uzmanību veltot inovācijas kupona koncepcijai, pētniecības un attīstības projektus atbalstīs, īpašu uzmanību pievēršot demonstrējumu pasākumiem (testēšanai, prototipiem, uzlabojumu veikšanas pētījumiem, izstrādei, inovatīvu procesu, produktu un pakalpojumu izmēģināšanai, apstiprināšanai, snieguma pārbaudei utt.), kā arī ieviešanai tirgū, mudinot iesaistīties tiešos lietotājus vai potenciālos klientus. Inovācijas kuponu izmantošana sekmēs jaunu uzņēmēju iesaistīšanos.

| — | 3. posms. Komercializācija




  Šajā posmā tiešu finansējumu sniegs tikai atbalsta pasākumu veidā, lai atvieglotu piekļuvi privātam kapitālam un uzlabotu apstākļus inovāciju radīšanai. Tiks paredzēta saikne ar EIP un InvestEU. MVU gūs labumu arī no tādiem atbalsta pasākumiem kā sadarbības tīklu veidošana, apmācīšana un konsultēšana. Turklāt šajā posmā var veidot saikni arī ar pasākumiem, ar ko veicina publiskos iepirkumus pirmskomercializācijas posmā un novatorisku risinājumu iepirkumus. |
| --- | --- |

—

3. posms. Komercializācija

3. posms. Komercializācija

Šajā posmā tiešu finansējumu sniegs tikai atbalsta pasākumu veidā, lai atvieglotu piekļuvi privātam kapitālam un uzlabotu apstākļus inovāciju radīšanai. Tiks paredzēta saikne ar EIP un InvestEU. MVU gūs labumu arī no tādiem atbalsta pasākumiem kā sadarbības tīklu veidošana, apmācīšana un konsultēšana. Turklāt šajā posmā var veidot saikni arī ar pasākumiem, ar ko veicina publiskos iepirkumus pirmskomercializācijas posmā un novatorisku risinājumu iepirkumus.

Šajā posmā tiešu finansējumu sniegs tikai atbalsta pasākumu veidā, lai atvieglotu piekļuvi privātam kapitālam un uzlabotu apstākļus inovāciju radīšanai. Tiks paredzēta saikne ar EIP un InvestEU. MVU gūs labumu arī no tādiem atbalsta pasākumiem kā sadarbības tīklu veidošana, apmācīšana un konsultēšana. Turklāt šajā posmā var veidot saikni arī ar pasākumiem, ar ko veicina publiskos iepirkumus pirmskomercializācijas posmā un novatorisku risinājumu iepirkumus.

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts

I pielikums – II pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.1. | Pamatojums |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.1.

Pamatojums

| 1.1. | Pamatojums |
| --- | --- |

1.1.

Pamatojums

Eiropas Savienības sociālo tiesību pīlārs apliecina, ka katram ir tiesības laicīgu saņemt kvalitatīvu, profilaktisku un ārstniecisku veselības aprūpi par pieņemamu cenu. Tas akcentē ES apņemšanos pildīt ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķus, kas paredz nodrošināt universālu veselības aprūpi visiem un ikvienam ne vēlāk kā līdz 2030. gadam, neatstājot nevienu novārtā un izbeidzot novēršamos nāves gadījumus.

Eiropas Savienības sociālo tiesību pīlārs apliecina, ka katram ir tiesības laicīgu saņemt kvalitatīvu, profilaktisku un ārstniecisku veselības aprūpi par pieņemamu cenu. Tas akcentē ES apņemšanos pildīt ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķus, kas paredz nodrošināt universālu veselības aprūpi visiem un ikvienam ne vēlāk kā līdz 2030. gadam, neatstājot nevienu novārtā un izbeidzot novēršamos nāves gadījumus.

Veselīga tauta ir būtisks stabilas, ilgtspējīgas un iekļaujošas sabiedrības faktors, un veselības uzlabojumi ir nozīmīgi nabadzības samazināšanai, sociālā progresa un labklājības veicināšanai un ekonomiskās izaugsmes palielināšanai. Saskaņā ar ESAO datiem 10 % paredzamā mūža ilguma uzlabojums ir arī saistīts ar ekonomiskās izaugsmes pieaugumu par 0,3 –0,4  % gadā. Kopš ES dibināšanas paredzamais mūža ilgums ES ir audzis par 12 gadiem, pateicoties milzīgiem uzlabojumiem attiecībā uz dzīves kvalitāti,
  izglītību, veselību
  un
  rūpēm par cilvēku
  . 2015. gadā paredzamais jaundzimušo mūža ilgums ES bija 80,6  gadi, visā pasaulē — 71,4  gadi. Pēdējos gaidos ES tas palielinājās vidēji par 3 mēnešiem ik gadu.

izglītību, veselību

rūpēm par cilvēku

Veselīga tauta ir būtisks stabilas, ilgtspējīgas un iekļaujošas sabiedrības faktors, un veselības uzlabojumi ir nozīmīgi nabadzības samazināšanai, sociālā progresa un labklājības veicināšanai un ekonomiskās izaugsmes palielināšanai. Saskaņā ar ESAO datiem 10 % paredzamā mūža ilguma uzlabojums ir arī saistīts ar ekonomiskās izaugsmes pieaugumu par 0,3 –0,4  % gadā. Kopš ES dibināšanas paredzamais mūža ilgums ES ir audzis par 12 gadiem, pateicoties milzīgiem uzlabojumiem attiecībā uz dzīves kvalitāti,
  tostarp izglītību
  un
  veselību
  . 2015. gadā paredzamais jaundzimušo mūža ilgums ES bija 80,6  gadi, visā pasaulē — 71,4  gadi. Pēdējos gaidos ES tas palielinājās vidēji par 3 mēnešiem ik gadu.

tostarp izglītību

veselību

Pētniecībai un inovācijai veselības jomā ir bijusi būtiska loma šajos sasniegumos, kā arī veselības aprūpes rezultativitātes un kvalitātes paaugstināšanā
  . Tomēr ES turpina risināt jaunas
  un
  noturīgas problēmas, kas apdraud tās iedzīvotāju un sabiedrības veselību,
  veselības
  aprūpes
  un
  sociālās aizsardzības ilgtspēju, kā arī veselības un
  aprūpes
  nozares konkurētspēju
  .
  Lielākās ES problēmas
  veselības
  aprūpes
  jomā ir
  , piemēram: efektīvas veselības uzlabošanas un slimību profilakses trūkums, neinfekcijas slimību izplatība, pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences un infekciozu epidēmiju izplatība, palielināts vides piesārņojums, pastāvīga veselības aprūpes nevienlīdzība starp valstīm un valstu iekšienē, kas neproporcionāli ietekmē cilvēkus
  ,
  kuri ir nelabvēlīgā situācijā vai attiecīgajā dzīves posmā
  ir
  mazāk aizsargāti, veselības risku konstatēšana, izpratne, kontrole, novēršana
  un
  mazināšana mainīgā sociālā, pilsētiskā un dabiskā vidē
  ,
  Eiropas veselības
  aprūpes
  sistēmu augošās izmaksas
  un
  personalizētas medicīniskās pieejas un
  veselības
  un aprūpes digitalizācijas progresīva ieviešana
  ,
  augošais spiediens uz Eiropas veselības
  un
  aprūpes nozari saglabāt spēju konkurēt
  ar
  jauniem un topošiem pasaules ekonomikas dalībniekiem veselības inovējumu jomā
  .

. Tomēr ES turpina risināt jaunas

noturīgas problēmas, kas apdraud tās iedzīvotāju un sabiedrības veselību,

aprūpes

sociālās aizsardzības ilgtspēju, kā arī veselības un

nozares konkurētspēju

Lielākās ES problēmas

aprūpes

, piemēram: efektīvas veselības uzlabošanas un slimību profilakses trūkums, neinfekcijas slimību izplatība, pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences un infekciozu epidēmiju izplatība, palielināts vides piesārņojums, pastāvīga veselības aprūpes nevienlīdzība starp valstīm un valstu iekšienē, kas neproporcionāli ietekmē cilvēkus

kuri ir nelabvēlīgā situācijā vai attiecīgajā dzīves posmā

mazāk aizsargāti, veselības risku konstatēšana, izpratne, kontrole, novēršana

mazināšana mainīgā sociālā, pilsētiskā un dabiskā vidē

Eiropas veselības

sistēmu augošās izmaksas

personalizētas medicīniskās pieejas un

un aprūpes digitalizācijas progresīva ieviešana

augošais spiediens uz Eiropas veselības

aprūpes nozari saglabāt spēju konkurēt

jauniem un topošiem pasaules ekonomikas dalībniekiem veselības inovējumu jomā

Pētniecībai un inovācijai veselības jomā ir bijusi būtiska loma šajos sasniegumos, kā arī veselības aprūpes rezultativitātes un kvalitātes paaugstināšanā un
  zināšanu bāzes sniegšanā cilvēku
  veselības
  uzlabošanai
  un
  labākas pacientu
  aprūpes
  nodrošināšanai
  .
  Pētniecība veselības jomā ir unikāla, jo tā ir cieši saistīta un ir mijiedarbībā ar inovācijas, pacientu aprūpes un sabiedrības veselības jomu, un darbojas daudzdisciplinārā vidē ar sarežģītiem noteikumiem.

zināšanu bāzes sniegšanā cilvēku

uzlabošanai

labākas pacientu

nodrošināšanai

Pētniecība veselības jomā ir unikāla, jo tā ir cieši saistīta un ir mijiedarbībā ar inovācijas, pacientu aprūpes un sabiedrības veselības jomu, un darbojas daudzdisciplinārā vidē ar sarežģītiem noteikumiem.

Tomēr ES aizvien saskaras ar vēl nebijušām, jaunām un pastāvīgām problēmām, kas apdraud tās iedzīvotāju un sabiedrības veselību, veselības aprūpes un sociālās aizsardzības ilgtspēju, kā arī veselības un aprūpes nozares konkurētspēju. Lielākās ES problēmas veselības aprūpes jomā ir, piemēram: lielāka saslimstība ar vēzi, efektīvas veselības uzlabošanas un slimību profilakses trūkums, neinfekcijas slimību izplatība, pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences un infekciozu epidēmiju izplatība, palielināts vides piesārņojums, pastāvīga veselības aprūpes nevienlīdzība starp valstīm un valstu iekšienē, kas neproporcionāli ietekmē cilvēkus, kuri ir nelabvēlīgā situācijā vai attiecīgajā dzīves posmā ir mazāk aizsargāti, veselības risku agrīna konstatēšana, izpratne, kontrole, novēršana un mazināšana mainīgā sociālā, pilsētiskā un dabiskā vidē, veselīgas dzīves gadu palielināšana, dažu novatorisku veselības aprūpes rīku un tehnoloģiju augstās izmaksas galalietotājiem, Eiropas veselības aprūpes sistēmu augošās izmaksas un precīzijas medicīnas pieejas, tostarp atbilstīgas pētniecības, un veselības un aprūpes digitalizācijas progresīva ieviešana, augošais spiediens uz Eiropas veselības un aprūpes nozari saglabāt spēju konkurēt ar jauniem un topošiem pasaules ekonomikas dalībniekiem veselības inovējumu jomā.

Tomēr ES aizvien saskaras ar vēl nebijušām, jaunām un pastāvīgām problēmām, kas apdraud tās iedzīvotāju un sabiedrības veselību, veselības aprūpes un sociālās aizsardzības ilgtspēju, kā arī veselības un aprūpes nozares konkurētspēju. Lielākās ES problēmas veselības aprūpes jomā ir, piemēram: lielāka saslimstība ar vēzi, efektīvas veselības uzlabošanas un slimību profilakses trūkums, neinfekcijas slimību izplatība, pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences un infekciozu epidēmiju izplatība, palielināts vides piesārņojums, pastāvīga veselības aprūpes nevienlīdzība starp valstīm un valstu iekšienē, kas neproporcionāli ietekmē cilvēkus, kuri ir nelabvēlīgā situācijā vai attiecīgajā dzīves posmā ir mazāk aizsargāti, veselības risku agrīna konstatēšana, izpratne, kontrole, novēršana un mazināšana mainīgā sociālā, pilsētiskā un dabiskā vidē, veselīgas dzīves gadu palielināšana, dažu novatorisku veselības aprūpes rīku un tehnoloģiju augstās izmaksas galalietotājiem, Eiropas veselības aprūpes sistēmu augošās izmaksas un precīzijas medicīnas pieejas, tostarp atbilstīgas pētniecības, un veselības un aprūpes digitalizācijas progresīva ieviešana, augošais spiediens uz Eiropas veselības un aprūpes nozari saglabāt spēju konkurēt ar jauniem un topošiem pasaules ekonomikas dalībniekiem veselības inovējumu jomā.

Digitālie veselības aprūpes risinājumi ir snieguši daudzas iespējas risināt aprūpes pakalpojumu problēmas un citus jaunus jautājumus saistībā ar sabiedrības novecošanu. Viens no izaicinājumiem ir arī pilnībā izmantot veselības un aprūpes jomas digitalizācijas sniegto iespēju pakāpenisku ieviešanu, neapdraudot tiesības uz privāto dzīvi un personas datu aizsardzību. Ir izstrādātas digitālās iekārtas un programmatūra, kas diagnosticē, ārstē un atvieglo pacienta pašaprūpi slimības, tostarp hroniskas slimības, gadījumā. Pieaug digitālo tehnoloģiju izmantošana medicīniskajā apmācībā un izglītībā, kā arī ar veselību saistītās informācijas pieejamības nodrošināšanā pacientiem un citiem veselības aprūpes klientiem, kā arī tās kopīgošanā un radīšanā.

Digitālie veselības aprūpes risinājumi ir snieguši daudzas iespējas risināt aprūpes pakalpojumu problēmas un citus jaunus jautājumus saistībā ar sabiedrības novecošanu. Viens no izaicinājumiem ir arī pilnībā izmantot veselības un aprūpes jomas digitalizācijas sniegto iespēju pakāpenisku ieviešanu, neapdraudot tiesības uz privāto dzīvi un personas datu aizsardzību. Ir izstrādātas digitālās iekārtas un programmatūra, kas diagnosticē, ārstē un atvieglo pacienta pašaprūpi slimības, tostarp hroniskas slimības, gadījumā. Pieaug digitālo tehnoloģiju izmantošana medicīniskajā apmācībā un izglītībā, kā arī ar veselību saistītās informācijas pieejamības nodrošināšanā pacientiem un citiem veselības aprūpes klientiem, kā arī tās kopīgošanā un radīšanā.

Šīs
  veselības problēmas ir sarežģītas, savstarpēji saistītas un globālas, un to risināšanai nepieciešama starpdisciplināra, starpnozaru un pārrobežu sadarbība. Pētniecības un inovācijas pasākumi veidos ciešas saiknes starp uz atklājumiem vērstiem pētījumiem, klīniskiem, epidemioloģiskiem, vides un sociālekonomiskiem pētījumiem, kā arī ar standartizētajām zinātnēm. Tās apvienos zinātnieku un ražotāju prasmes un veicinās viņu sadarbību ar veselības pakalpojumu sniedzējiem, pacientiem, politikas veidotājiem un pilsoņiem, lai veicinātu publisko līdzekļu izmantošanas sviras efektu un nodrošinātu rezultātu ieviešanu klīniskajā praksē, kā arī veselības aprūpes sistēmās. Tas veicinās stratēģisku sadarbību ES un starptautiskā līmenī, lai apvienotu zināšanas, spējas un resursus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu apjomradītus, diversifikācijas radītus un ātruma ietaupījumus, kā arī lai dalītos ar gaidāmajiem ieguvumiem un attiecīgajiem finansiālajiem riskiem.

Šīs

Mūsdienu
  veselības problēmas ir sarežģītas, savstarpēji saistītas un globālas, un to risināšanai nepieciešama starpdisciplināra, starpnozaru
  , praktiska
  un pārrobežu sadarbība
  , tostarp sadarbība ar zemu un vidēju ienākumu valstīm
  . Pētniecības un inovācijas pasākumi veidos ciešas saiknes starp uz atklājumiem vērstiem pētījumiem, klīniskiem, epidemioloģiskiem
  , ētiskiem
  , vides un sociālekonomiskiem pētījumiem, kā arī ar standartizētajām zinātnēm. Tās apvienos zinātnieku un ražotāju prasmes un veicinās viņu sadarbību ar veselības pakalpojumu sniedzējiem, pacientiem, politikas veidotājiem
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  un pilsoņiem, lai veicinātu publisko līdzekļu izmantošanas sviras efektu un nodrošinātu rezultātu ieviešanu klīniskajā praksē, kā arī veselības aprūpes sistēmās. Tas veicinās stratēģisku sadarbību ES un starptautiskā līmenī, lai apvienotu zināšanas, spējas un resursus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu apjomradītus, diversifikācijas radītus un ātruma ietaupījumus, kā arī lai dalītos ar gaidāmajiem ieguvumiem un attiecīgajiem finansiālajiem riskiem.
  Šīs kopas pētījumos un izpētē būtu jāņem vērā dzimumperspektīva un dzimumu atšķirības.

Mūsdienu

, praktiska

, tostarp sadarbība ar zemu un vidēju ienākumu valstīm

, ētiskiem

, pilsoniskās sabiedrības organizācijām

Šīs kopas pētījumos un izpētē būtu jāņem vērā dzimumperspektīva un dzimumu atšķirības.

Šās
  globālās problēmas risināšanai pētniecības un inovācijas darbības attīstīs zināšanu bāzi, palielinās pētniecības un inovācijas iespējas un izstrādās risinājumus, kas nepieciešami efektīvākai veselības veicināšanai un slimību profilaksei un ārstēšanai. Savukārt veselības rezultātu uzlabošanas rezultātā palielināsies paredzamais dzīves ilgums, veselīga, aktīva dzīve un darbspējas vecuma cilvēku produktivitāte, kā arī veselības un aprūpes sistēmu ilgtspēja.

Šās

Šīs
  globālās problēmas risināšanai pētniecības un inovācijas darbības attīstīs
  cilvēkresursus un
  zināšanu bāzi, palielinās pētniecības un inovācijas iespējas un izstrādās risinājumus, kas nepieciešami efektīvākai veselības veicināšanai un slimību profilaksei un ārstēšanai. Savukārt veselības rezultātu uzlabošanas rezultātā palielināsies paredzamais dzīves ilgums,
  kopumā
  veselīga
  un
  aktīva dzīve un darbspējas vecuma cilvēku produktivitāte, kā arī veselības un aprūpes sistēmu ilgtspēja.
  Inovācija ātrās diagnostikas metožu un jaunu antibiotiku jomā var novērst antimikrobiālās rezistences attīstību, un tādēļ tā tiks veicināta.

Šīs

cilvēkresursus un

kopumā

un

Inovācija ātrās diagnostikas metožu un jaunu antibiotiku jomā var novērst antimikrobiālās rezistences attīstību, un tādēļ tā tiks veicināta.

Būtisku veselības problēmu risināšana sniegs ieguldījumu ES politikas mērķos un stratēģijās, sevišķi attiecībā uz ES sociālo tiesību pīlāru, ES digitālo vienoto tirgu, ES direktīvu par pārrobežu veselības aprūpi un Eiropas rīcības plānu “Viena veselība” pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai, un attiecīgajā ES tiesiskajā regulējumā. Tas arī palīdzēs pildīt ES saistības attiecībā uz ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un citu ANO organizāciju un starptautisko iniciatīvu kontekstā, ieskaitot globālas stratēģijas un Pasaules veselības organizācijas (PVO) globālās stratēģijas un rīcības plānus.

Būtisku veselības problēmu risināšana sniegs ieguldījumu ES politikas mērķos un stratēģijās, sevišķi attiecībā uz ES sociālo tiesību pīlāru, ES digitālo vienoto tirgu, ES direktīvu par pārrobežu veselības aprūpi un Eiropas rīcības plānu “Viena veselība” pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai, un attiecīgajā ES tiesiskajā regulējumā. Tas arī palīdzēs pildīt ES saistības attiecībā uz ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un citu ANO organizāciju un starptautisko iniciatīvu kontekstā, ieskaitot globālas stratēģijas un Pasaules veselības organizācijas (PVO) globālās stratēģijas un rīcības plānus.

Šo mērķu sasniegšanu sekmēs augsta līmeņa darba grupa, proti, Veselības jomas koordinācijas padome. Tā nodrošina koordināciju ar citām ES un valsts pētniecības programmām un sinerģiju starp kopu “Veselība” un citām programmas “Apvārsnis Eiropa” daļām, tostarp uzdevumiem un partnerībām. Valdes darbs pamatosies uz zinātniskām atziņām un tajā tiks cieši iesaistīta sabiedrība, iedzīvotāji un pacienti. Tās uzdevums būs sniegt vadošus norādījumus un konsultācijas, izstrādājot darba programmu un uzdevumus, kas saistīti ar veselību.

Šo mērķu sasniegšanu sekmēs augsta līmeņa darba grupa, proti, Veselības jomas koordinācijas padome. Tā nodrošina koordināciju ar citām ES un valsts pētniecības programmām un sinerģiju starp kopu “Veselība” un citām programmas “Apvārsnis Eiropa” daļām, tostarp uzdevumiem un partnerībām. Valdes darbs pamatosies uz zinātniskām atziņām un tajā tiks cieši iesaistīta sabiedrība, iedzīvotāji un pacienti. Tās uzdevums būs sniegt vadošus norādījumus un konsultācijas, izstrādājot darba programmu un uzdevumus, kas saistīti ar veselību.

Pasākumi tieši sekmēs šādu Ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 3 — Laba veselība un labklājība ikvienam, IAM 13 — Klimatiskā rīcība.

Pasākumi tieši sekmēs šādu Ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 3 — Laba veselība un labklājība ikvienam, IAM 13 — Klimatiskā rīcība
  , un netieši — IAM 3 — Nabadzības izskaušana, IAM 5 — Dzimumu līdztiesība, IAM 6 — Tīrs ūdens un piemēroti sanitārie apstākļi, IAM 10 — Nevienlīdzību mazināšana
  .

, un netieši — IAM 3 — Nabadzības izskaušana, IAM 5 — Dzimumu līdztiesība, IAM 6 — Tīrs ūdens un piemēroti sanitārie apstākļi, IAM 10 — Nevienlīdzību mazināšana

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.1. punkts

I pielikums – II pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.2.1. | Veselība visu mūžu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.2.1.

Veselība visu mūžu

| 1.2.1. | Veselība visu mūžu |
| --- | --- |

1.2.1.

Veselība visu mūžu

Cilvēkiem neaizsargātos dzīves posmos (dzimšanas brīdī, zīdaiņa, bērna, pusaudža vecumā, grūtniecības laikā, pusmūžā un vecumā), kā arī invalīdiem un traumētiem cilvēkiem, ir īpašas veselības vajadzības, kas prasa labāku izpratni un individuālu pieeju. Tas ļaus samazināt nevienlīdzību attiecīgās veselības jomās un uzlabot veselības rezultātus par labu aktīvām un veselīgām vecumdienām dzīves cikla laikā, jo sevišķi ar veselīgu dzīves sākumu, samazinot garīgo un fizisko slimību risku vēlāk dzīvē.

Cilvēkiem neaizsargātos dzīves posmos (dzimšanas brīdī, zīdaiņa, bērna, pusaudža vecumā, grūtniecības laikā, pusmūžā un vecumā), kā arī invalīdiem un traumētiem cilvēkiem, ir īpašas veselības vajadzības, kas prasa labāku izpratni un individuālu pieeju. Tas ļaus samazināt nevienlīdzību attiecīgās veselības jomās un uzlabot veselības rezultātus par labu aktīvām un veselīgām vecumdienām dzīves cikla laikā, jo sevišķi ar veselīgu dzīves sākumu, samazinot garīgo un fizisko slimību risku vēlāk dzīvē.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Agrīnā attīstība
  un
  novecošanās
  process visā dzīves ciklā; |
| --- | --- |

—

Agrīnā attīstība
  un
  novecošanās
  process visā dzīves ciklā;

Agrīnā attīstība

novecošanās

| — | Ar novecošanu saistītās slimības
  un
  novecošanas
  process visā dzīves ciklā; |
| --- | --- |

—

Ar novecošanu saistītās slimības
  un
  novecošanas
  process visā dzīves ciklā;

Ar novecošanu saistītās slimības

novecošanas

| — | mātes, tēva, jaundzimušā un bērna veselība un vecāku nozīme; |
| --- | --- |

—

mātes, tēva, jaundzimušā un bērna veselība un vecāku nozīme;

| — | mātes, tēva, jaundzimušā un bērna veselība
  , tostarp bērna un mātes izdzīvošana,
  un vecāku nozīme; |
| --- | --- |

—

mātes, tēva, jaundzimušā un bērna veselība
  , tostarp bērna un mātes izdzīvošana,
  un vecāku nozīme;

, tostarp bērna un mātes izdzīvošana,

| — | veselības vajadzības un ilgtermiņa sekas saistībā ar augstu mirstību un ilgstošu slimošanu, jo īpaši attiecībā uz veselības problēmām bērnībā; |
| --- | --- |

—

veselības vajadzības un ilgtermiņa sekas saistībā ar augstu mirstību un ilgstošu slimošanu, jo īpaši attiecībā uz veselības problēmām bērnībā;

veselības vajadzības un ilgtermiņa sekas saistībā ar augstu mirstību un ilgstošu slimošanu, jo īpaši attiecībā uz veselības problēmām bērnībā;

| — | pusaudžu veselības vajadzības; |
| --- | --- |

—

pusaudžu veselības vajadzības;

| — | pusaudžu veselības vajadzības
  , tostarp psiholoģiskā labsajūta
  ; |
| --- | --- |

—

pusaudžu veselības vajadzības
  , tostarp psiholoģiskā labsajūta
  ;

, tostarp psiholoģiskā labsajūta

| — | invaliditātes
  un traumu
  radītās
  veselības
  sekas
  ; |
| --- | --- |

—

invaliditātes
  un traumu
  radītās
  veselības
  sekas
  ;

invaliditātes

radītās

sekas

| — | etioloģiski pētījumi par invaliditāti un invaliditātes
  un traumu
  radītajām
  veselības
  sekām
  ; |
| --- | --- |

—

etioloģiski pētījumi par invaliditāti un invaliditātes
  un traumu
  radītajām
  veselības
  sekām
  ;

etioloģiski pētījumi par invaliditāti un invaliditātes

radītajām

sekām

| — | neatkarīga un aktīva dzīve veciem ļaudīm un invalīdiem; |
| --- | --- |

—

neatkarīga un aktīva dzīve veciem ļaudīm un invalīdiem;

| — | neatkarīga un aktīva dzīve veciem ļaudīm un invalīdiem; |
| --- | --- |

—

neatkarīga un aktīva dzīve veciem ļaudīm un invalīdiem;

| — | veselības izglītība un e-veselības risinājumu izmantošanas prasmes. |
| --- | --- |

—

veselības izglītība un e-veselības risinājumu izmantošanas prasmes.

| — | veselības izglītība un e-veselības risinājumu izmantošanas prasmes; |
| --- | --- |

—

veselības izglītība un e-veselības risinājumu izmantošanas prasmes;

| — | novecojušu vai bojātu orgānu un audu atjaunošanās; |
| --- | --- |

—

novecojušu vai bojātu orgānu un audu atjaunošanās;

novecojušu vai bojātu orgānu un audu atjaunošanās;

| — | angioģenēze, arteriālā pataloģija, miokarda išēmiskā slimība un sirds strukturālā patoloģija un sirds un asinsvadu slimību biomarķieri un ģenētika; |
| --- | --- |

—

angioģenēze, arteriālā pataloģija, miokarda išēmiskā slimība un sirds strukturālā patoloģija un sirds un asinsvadu slimību biomarķieri un ģenētika;

angioģenēze, arteriālā pataloģija, miokarda išēmiskā slimība un sirds strukturālā patoloģija un sirds un asinsvadu slimību biomarķieri un ģenētika;

| — | hronisku slimību ārstēšana. |
| --- | --- |

—

hronisku slimību ārstēšana.

hronisku slimību ārstēšana.

Grozījums Nr. 37, 276 un 277

Grozījums Nr. 37, 276 un 277

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.2. punkts

I pielikums – II pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.2.2. | Veselības stāvokļa noteicēji vides un sociālie faktori |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.2.2.

Veselības stāvokļa noteicēji vides un sociālie faktori

| 1.2.2. | Veselības stāvokļa noteicēji vides un sociālie faktori |
| --- | --- |

1.2.2.

Veselības stāvokļa noteicēji vides un sociālie faktori

Uzlabota izpratne par veselības veicinātājiem un riska faktoriem, ko cilvēka ikdienas dzīvē un darbā nosaka sociālā, ekonomiskā un fiziskā vide, arī digitalizācijas ietekme uz veselību, piesārņojums, klimata pārmaiņas un citi vides jautājumi, dos savu ieguldījumu veselības risku un apdraudējumu noteikšanā un mazināšanā; samazināt nāves un saslimšanas gadījumu skaitu, ko izraisījusi saskare ar ķīmiskām vielām un vides piesārņojumu; atbalstīt videstīgu, veselīgu, noturīgu un ilgtspējīgu dzīves un darba vidi; veicināt veselīgu dzīvesveidu un patērētāju uzvedību; veidot vienlīdzīgu, iekļaujošu un uzticamu sabiedrību.

Uzlabota izpratne par veselības veicinātājiem un riska faktoriem, ko cilvēka ikdienas dzīvē un darbā nosaka sociālā, ekonomiskā un fiziskā vide, arī digitalizācijas ietekme uz veselību, piesārņojums,
  straujā urbanizācija,
  klimata pārmaiņas un citi
  valsts un transnacionālie
  vides jautājumi, dos savu ieguldījumu veselības risku un apdraudējumu noteikšanā
  , novēršanā
  un mazināšanā;
  atklāt un
  samazināt nāves un saslimšanas gadījumu skaitu, ko izraisījusi saskare ar ķīmiskām vielām un vides piesārņojumu; atbalstīt
  drošu,
  videstīgu, veselīgu, noturīgu un ilgtspējīgu dzīves un darba vidi; veicināt veselīgu dzīvesveidu un patērētāju uzvedību; veidot vienlīdzīgu, iekļaujošu un uzticamu sabiedrību.

straujā urbanizācija,

valsts un transnacionālie

, novēršanā

atklāt un

drošu,

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Tehnoloģijas
  ķīmisku vielu, piesārņojošu vielu un citu faktoru, to vidū klimata vai vides faktoru, un vairāku šādu faktoru apdraudējuma, iedarbības, ietekmes un visu šo faktoru kopīgās ietekmes uz veselību noteikšanai; |
| --- | --- |

—

Tehnoloģijas
  ķīmisku vielu, piesārņojošu vielu un citu faktoru, to vidū klimata vai vides faktoru, un vairāku šādu faktoru apdraudējuma, iedarbības, ietekmes un visu šo faktoru kopīgās ietekmes uz veselību noteikšanai;

Tehnoloģijas

| — | Drošas un efektīvas tehnoloģijas un metodes
  ķīmisku vielu, piesārņojošu vielu un citu faktoru, to vidū klimata vai vides faktoru, un vairāku šādu faktoru apdraudējuma, iedarbības, ietekmes un visu šo faktoru kopīgās ietekmes uz veselību noteikšanai; |
| --- | --- |

—

Drošas un efektīvas tehnoloģijas un metodes
  ķīmisku vielu, piesārņojošu vielu un citu faktoru, to vidū klimata vai vides faktoru, un vairāku šādu faktoru apdraudējuma, iedarbības, ietekmes un visu šo faktoru kopīgās ietekmes uz veselību noteikšanai;

Drošas un efektīvas tehnoloģijas un metodes

| — | vides, profesionālie, sociālie un uzvedības faktori, kas ietekmē cilvēku fizisko un garīgo veselību un
  labklājību
  , kā arī viņu saziņu, pievēršot īpašu uzmanību vismazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām un nelabvēlīgā situācijā esošiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

—

vides, profesionālie, sociālie un uzvedības faktori, kas ietekmē cilvēku fizisko un garīgo veselību un
  labklājību
  , kā arī viņu saziņu, pievēršot īpašu uzmanību vismazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām un nelabvēlīgā situācijā esošiem iedzīvotājiem;

labklājību

| — | vides,
  tostarp būvētas vides (projektēšana un būvniecība),
  profesionālie,
  ekonomiskie, politiskie,
  sociālie un uzvedības faktori, kas ietekmē cilvēku fizisko un garīgo veselību un
  labjutību
  , kā arī viņu saziņu, pievēršot īpašu uzmanību vismazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām un nelabvēlīgā situācijā esošiem iedzīvotājiem
  , kā arī personām ar invaliditāti vai funkcionāliem traucējumiem
  ; |
| --- | --- |

—

vides,
  tostarp būvētas vides (projektēšana un būvniecība),
  profesionālie,
  ekonomiskie, politiskie,
  sociālie un uzvedības faktori, kas ietekmē cilvēku fizisko un garīgo veselību un
  labjutību
  , kā arī viņu saziņu, pievēršot īpašu uzmanību vismazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām un nelabvēlīgā situācijā esošiem iedzīvotājiem
  , kā arī personām ar invaliditāti vai funkcionāliem traucējumiem
  ;

tostarp būvētas vides (projektēšana un būvniecība),

ekonomiskie, politiskie,

labjutību

, kā arī personām ar invaliditāti vai funkcionāliem traucējumiem

| — | riska novērtējums, pārvaldība un paziņošana, kas tiek atbalstīta ar uzlabotiem instrumentiem uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšanai, ieskaitot alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem; |
| --- | --- |

—

riska novērtējums, pārvaldība un paziņošana, kas tiek atbalstīta ar uzlabotiem instrumentiem uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšanai, ieskaitot alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem;

| — | riska novērtējums, pārvaldība un paziņošana,
  tostarp informācijas apmaiņa,
  kas tiek atbalstīta ar uzlabotiem instrumentiem uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšanai, ieskaitot alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem; |
| --- | --- |

—

riska novērtējums, pārvaldība un paziņošana,
  tostarp informācijas apmaiņa,
  kas tiek atbalstīta ar uzlabotiem instrumentiem uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšanai, ieskaitot alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem;

tostarp informācijas apmaiņa,

| — | spējas un infrastruktūra, lai savāktu, kopīgotu un kombinētu datus par visiem veselību ietekmējošajiem faktoriem, to vidū pakļautību saslimšanai, veselību un slimībām ES un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

—

spējas un infrastruktūra, lai savāktu, kopīgotu un kombinētu datus par visiem veselību ietekmējošajiem faktoriem, to vidū pakļautību saslimšanai, veselību un slimībām ES un starptautiskā līmenī;

| — | spējas un infrastruktūra, lai savāktu, kopīgotu un kombinētu datus par visiem veselību ietekmējošajiem faktoriem, to vidū pakļautību saslimšanai, veselību un slimībām ES un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

—

spējas un infrastruktūra, lai savāktu, kopīgotu un kombinētu datus par visiem veselību ietekmējošajiem faktoriem, to vidū pakļautību saslimšanai, veselību un slimībām ES un starptautiskā līmenī;

| — | veselības veicināšana un primārie profilakses pasākumi. |
| --- | --- |

—

veselības veicināšana un primārie profilakses pasākumi.

| — | veselības veicināšana un primārie profilakses pasākumi. |
| --- | --- |

—

veselības veicināšana un primārie profilakses pasākumi.

| — | pētījumi par pasākumiem, kā plānot, īstenot un uzraudzīt rehabilitāciju mūža garumā. |
| --- | --- |

—

pētījumi par pasākumiem, kā plānot, īstenot un uzraudzīt rehabilitāciju mūža garumā.

pētījumi par pasākumiem, kā plānot, īstenot un uzraudzīt rehabilitāciju mūža garumā.

| — | pētījumi par pasākumiem, kā plānot un īstenot agrīnas individuālās rehabilitācijas programmas (EIRP), kas paredzētas bērniem, kuriem ir invaliditāti radošas patoloģijas. |
| --- | --- |

—

pētījumi par pasākumiem, kā plānot un īstenot agrīnas individuālās rehabilitācijas programmas (EIRP), kas paredzētas bērniem, kuriem ir invaliditāti radošas patoloģijas.

pētījumi par pasākumiem, kā plānot un īstenot agrīnas individuālās rehabilitācijas programmas (EIRP), kas paredzētas bērniem, kuriem ir invaliditāti radošas patoloģijas.

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.3. punkts

I pielikums – II pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.2.3. | Neinfekciozas un retas slimības |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.2.3.

Neinfekciozas un retas slimības

| 1.2.3. | Neinfekciozas un retas slimības |
| --- | --- |

1.2.3.

Neinfekciozas un retas slimības

Neinfekciozas slimības, ieskaitot retas slimības, rada būtiskas veselības un sociālas problēmas, un tām nepieciešamas efektīvākas pieejas profilaksē un
  ārstēšanā
  , ieskaitot
  personalizētas pieejas medicīnai
  .

ārstēšanā

personalizētas pieejas medicīnai

Neinfekciozas slimības, ieskaitot retas slimības, rada būtiskas veselības un sociālas problēmas, un tām nepieciešamas efektīvākas pieejas profilaksē
  , diagnostikā, ārstēšanā
  un
  aprūpē
  , ieskaitot
  precīzijas medicīnas pieeja
  .

, diagnostikā, ārstēšanā

aprūpē

precīzijas medicīnas pieeja

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Diagnostika agrākai un precīzākai diagnosticēšanai un pacientam pielāgotai ārstēšanai; |
| --- | --- |

—

Diagnostika agrākai un precīzākai diagnosticēšanai un pacientam pielāgotai ārstēšanai;

| — | Diagnostika agrākai un precīzākai diagnosticēšanai un
  laicīgai
  pacientam pielāgotai ārstēšanai; |
| --- | --- |

—

Diagnostika agrākai un precīzākai diagnosticēšanai un
  laicīgai
  pacientam pielāgotai ārstēšanai;

laicīgai

| — | infrastruktūra un spējas genomu medicīnas sasniegumu potenciālu izmantot standarta klīniskajā praksē; |
| --- | --- |

—

infrastruktūra un spējas genomu medicīnas sasniegumu potenciālu izmantot standarta klīniskajā praksē;

infrastruktūra un spējas genomu medicīnas sasniegumu potenciālu izmantot standarta klīniskajā praksē;

| — | profilakses un skrīninga programmas; |
| --- | --- |

—

profilakses un skrīninga programmas;

| — | profilakses un skrīninga programmas; |
| --- | --- |

—

profilakses un skrīninga programmas;

| — | integrēti risinājumi pašuzraudzībai, veselības veicināšanai, slimību profilaksei un hronisko problēmu un multimorbiditātes pārvaldībai; |
| --- | --- |

—

integrēti risinājumi pašuzraudzībai, veselības veicināšanai, slimību profilaksei un hronisko problēmu un multimorbiditātes pārvaldībai;

| — | integrēti risinājumi pašuzraudzībai, veselības veicināšanai, slimību profilaksei un hronisko problēmu un multimorbiditātes pārvaldībai; |
| --- | --- |

—

integrēti risinājumi pašuzraudzībai, veselības veicināšanai, slimību profilaksei un hronisko problēmu un multimorbiditātes pārvaldībai;

| — | ārstēšana vai
  atveseļošana, arī farmakoloģiska un nefarmakoloģiska ārstēšana; |
| --- | --- |

—

ārstēšana vai
  atveseļošana, arī farmakoloģiska un nefarmakoloģiska ārstēšana;

ārstēšana vai

| — | droša, efektīva un pieejama ārstēšana,
  atveseļošana
  vai citas terapeitiskas stratēģijas
  , arī farmakoloģiska un nefarmakoloģiska ārstēšana; |
| --- | --- |

—

droša, efektīva un pieejama ārstēšana,
  atveseļošana
  vai citas terapeitiskas stratēģijas
  , arī farmakoloģiska un nefarmakoloģiska ārstēšana;

droša, efektīva un pieejama ārstēšana,

vai citas terapeitiskas stratēģijas

| — | paliatīvā aprūpe; |
| --- | --- |

—

paliatīvā aprūpe;

| — | paliatīvā aprūpe; |
| --- | --- |

—

paliatīvā aprūpe;

| — | pētnieciskā sadarbība cilvēka vēža slimības molekulārajā, strukturālajā un šūnu bioloģijā, eksperimentālajās terapijās, ģenētikā, genomikā un vides izraisīto cēloņu jomā; |
| --- | --- |

—

pētnieciskā sadarbība cilvēka vēža slimības molekulārajā, strukturālajā un šūnu bioloģijā, eksperimentālajās terapijās, ģenētikā, genomikā un vides izraisīto cēloņu jomā;

pētnieciskā sadarbība cilvēka vēža slimības molekulārajā, strukturālajā un šūnu bioloģijā, eksperimentālajās terapijās, ģenētikā, genomikā un vides izraisīto cēloņu jomā;

| — | genomikas attīstība, epidemioloģija, bioinformātika, patoloģija un precīzijas medicīnas problēmas reto slimību, neirodeģeneratīvo slimību un onkoloģijas jomā; |
| --- | --- |

—

genomikas attīstība, epidemioloģija, bioinformātika, patoloģija un precīzijas medicīnas problēmas reto slimību, neirodeģeneratīvo slimību un onkoloģijas jomā;

genomikas attīstība, epidemioloģija, bioinformātika, patoloģija un precīzijas medicīnas problēmas reto slimību, neirodeģeneratīvo slimību un onkoloģijas jomā;

| — | augstu neapmierinātu klīnisko vajadzību jomas, piemēram, reti vēža veidi, tostarp pediatriskā onkoloģija; |
| --- | --- |

—

augstu neapmierinātu klīnisko vajadzību jomas, piemēram, reti vēža veidi, tostarp pediatriskā onkoloģija;

augstu neapmierinātu klīnisko vajadzību jomas, piemēram, reti vēža veidi, tostarp pediatriskā onkoloģija;

| — | ārstēšanas pasākumu un risinājumu salīdzinošās efektivitātes noteikšana; |
| --- | --- |

—

ārstēšanas pasākumu un risinājumu salīdzinošās efektivitātes noteikšana;

| — | ārstēšanas pasākumu un risinājumu salīdzinošās efektivitātes noteikšana; |
| --- | --- |

—

ārstēšanas pasākumu un risinājumu salīdzinošās efektivitātes noteikšana;

| — | pētniecības ieviešana, lai uzlabotu veselības aprūpes pasākumus un atbalstītu to ieviešanu veselības politikās un sistēmās. |
| --- | --- |

—

pētniecības ieviešana, lai uzlabotu veselības aprūpes pasākumus un atbalstītu to ieviešanu veselības politikās un sistēmās.

| — | pētniecības ieviešana, lai uzlabotu veselības aprūpes pasākumus un atbalstītu to ieviešanu veselības politikās un sistēmās. |
| --- | --- |

—

pētniecības ieviešana, lai uzlabotu veselības aprūpes pasākumus un atbalstītu to ieviešanu veselības politikās un sistēmās.

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.4. punkts

I pielikums – II pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.2.4. | Infekcijas slimības |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.2.4.

Infekcijas slimības

| 1.2.4. | Infekcijas slimības |
| --- | --- |

1.2.4.

Infekcijas slimības

Viens no lielākajiem pārbaudījumiem veselības aprūpes nozarei ir cilvēku aizsargāšana no pārrobežu apdraudējumiem, un tai nepieciešama efektīva starptautiska sadarbība ES un pasaules līmenī. Tas prasa infekcijas slimību profilaksi, gatavību šādām slimībām, laicīgu atklāšanu un ārstēšanu, kā arī pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanu, ievērojot pieeju “Viena veselība”.

Viens no lielākajiem pārbaudījumiem veselības aprūpes nozarei ir cilvēku aizsargāšana no
  infekcijas slimībām un
  pārrobežu apdraudējumiem, un tai nepieciešama efektīva starptautiska sadarbība ES un pasaules līmenī. Tas prasa infekcijas slimību profilaksi, gatavību šādām slimībām, laicīgu atklāšanu un ārstēšanu, kā arī pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanu, ievērojot pieeju “Viena veselība”.
  Tāpat arī antimikrobiālo rezistento baktēriju, tostarp superbaktēriju, pastāvīga izplatīšanās radīs lielu kaitējumu ekonomikai un videi. Viena no šīs sadaļas prioritātēm būs arī šo baktēriju attīstības un izplatīšanās novēršana. Turklāt Pasaules Veselības organizācija ir sagatavojusi novārtā atstātu slimību sarakstu, kuru ārstēšanai ierobežotu komerciālo stimulu dēļ trūkst privātā sektora investīciju pētniecības un inovācijas jomā. Ir vajadzīgas lielākas publiskā sektora investīcijas, lai mazinātu šādu ar nabadzību saistītu un novārtā atstātu slimību radīto slogu.

infekcijas slimībām un

Tāpat arī antimikrobiālo rezistento baktēriju, tostarp superbaktēriju, pastāvīga izplatīšanās radīs lielu kaitējumu ekonomikai un videi. Viena no šīs sadaļas prioritātēm būs arī šo baktēriju attīstības un izplatīšanās novēršana. Turklāt Pasaules Veselības organizācija ir sagatavojusi novārtā atstātu slimību sarakstu, kuru ārstēšanai ierobežotu komerciālo stimulu dēļ trūkst privātā sektora investīciju pētniecības un inovācijas jomā. Ir vajadzīgas lielākas publiskā sektora investīcijas, lai mazinātu šādu ar nabadzību saistītu un novārtā atstātu slimību radīto slogu.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Infekcijas slimību parādīšanās un atkārtotas parādīšanās, kā arī to izplatības virzītāji, to vidū
  izplatīšanās
  no dzīvniekiem uz cilvēkiem (zoonoze) vai no citiem vides elementiem (ūdens, augsnes, augiem, ēdiena) uz cilvēkiem; |
| --- | --- |

—

Infekcijas slimību parādīšanās un atkārtotas parādīšanās, kā arī to izplatības virzītāji, to vidū
  izplatīšanās
  no dzīvniekiem uz cilvēkiem (zoonoze) vai no citiem vides elementiem (ūdens, augsnes, augiem, ēdiena) uz cilvēkiem;

izplatīšanās

| — | Infekcijas slimību parādīšanās un atkārtotas parādīšanās, kā arī to izplatības virzītāji, to vidū
  pārneses mehānismi
  no dzīvniekiem uz cilvēkiem (zoonoze) vai no citiem vides elementiem (ūdens, augsnes, augiem, ēdiena) uz cilvēkiem
  , un empīrisku profilaktisko risinājumu ieviešana, lai mazinātu slimību pārnesi
  ; |
| --- | --- |

—

Infekcijas slimību parādīšanās un atkārtotas parādīšanās, kā arī to izplatības virzītāji, to vidū
  pārneses mehānismi
  no dzīvniekiem uz cilvēkiem (zoonoze) vai no citiem vides elementiem (ūdens, augsnes, augiem, ēdiena) uz cilvēkiem
  , un empīrisku profilaktisko risinājumu ieviešana, lai mazinātu slimību pārnesi
  ;

pārneses mehānismi

, un empīrisku profilaktisko risinājumu ieviešana, lai mazinātu slimību pārnesi

| — | infekcijas slimību, to vidū pret antimikrobiālajiem līdzekļiem rezistentu patogēnu, infekciju, kas saistītas ar veselības aprūpi, un ar vidi saistīto faktoru paredzēšana, agrīna atklāšana un uzraudzība; |
| --- | --- |

—

infekcijas slimību, to vidū pret antimikrobiālajiem līdzekļiem rezistentu patogēnu, infekciju, kas saistītas ar veselības aprūpi, un ar vidi saistīto faktoru paredzēšana, agrīna atklāšana un uzraudzība;

| — | infekcijas slimību, to vidū pret antimikrobiālajiem līdzekļiem rezistentu patogēnu, infekciju, kas saistītas ar veselības aprūpi, un ar vidi saistīto faktoru paredzēšana, agrīna atklāšana un uzraudzība; |
| --- | --- |

—

infekcijas slimību, to vidū pret antimikrobiālajiem līdzekļiem rezistentu patogēnu, infekciju, kas saistītas ar veselības aprūpi, un ar vidi saistīto faktoru paredzēšana, agrīna atklāšana un uzraudzība;

| — | infekcijas slimību
  ,
  to vidū komorbiditātes
  un
  blakusinfekciju
  ,
  vakcīnas
  ,
  diagnostika
  un
  ārstēšana
  ; |
| --- | --- |

—

infekcijas slimību
  ,
  to vidū komorbiditātes
  un
  blakusinfekciju
  ,
  vakcīnas
  ,
  diagnostika
  un
  ārstēšana
  ;

infekcijas slimību

to vidū komorbiditātes

blakusinfekciju

vakcīnas

diagnostika

ārstēšana

| — | piemērota, droša un efektīva diagnostika
  ,
  medicīnas tehnoloģijas, ārstēšana
  un
  vakcīnas infekcijas slimību novēršanai un profilaksei
  ,
  tostarp pētījumi un atklājumi jaunu vakcīnu
  ,
  progresīvo imunizācijas tehnoloģiju
  un
  standartizēto zinātņu jomā
  ; |
| --- | --- |

—

piemērota, droša un efektīva diagnostika
  ,
  medicīnas tehnoloģijas, ārstēšana
  un
  vakcīnas infekcijas slimību novēršanai un profilaksei
  ,
  tostarp pētījumi un atklājumi jaunu vakcīnu
  ,
  progresīvo imunizācijas tehnoloģiju
  un
  standartizēto zinātņu jomā
  ;

piemērota, droša un efektīva diagnostika

medicīnas tehnoloģijas, ārstēšana

vakcīnas infekcijas slimību novēršanai un profilaksei

tostarp pētījumi un atklājumi jaunu vakcīnu

progresīvo imunizācijas tehnoloģiju

standartizēto zinātņu jomā

| — | efektīva sagatavotība ārkārtas situācijām veselības jomā, reaģēšanas un atveseļošanās pasākumi un stratēģijas, iesaistot kopienas; |
| --- | --- |

—

efektīva sagatavotība ārkārtas situācijām veselības jomā, reaģēšanas un atveseļošanās pasākumi un stratēģijas, iesaistot kopienas;

| — | efektīva sagatavotība ārkārtas situācijām veselības jomā, reaģēšanas un atveseļošanās pasākumi un stratēģijas, iesaistot kopienas; |
| --- | --- |

—

efektīva sagatavotība ārkārtas situācijām veselības jomā, reaģēšanas un atveseļošanās pasākumi un stratēģijas, iesaistot kopienas;

| — | šķēršļi medicīniskās iejaukšanās procedūru piemērošanai un ieviešanai klīniskajā praksē, kā arī veselības aprūpes sistēmā; |
| --- | --- |

—

šķēršļi medicīniskās iejaukšanās procedūru piemērošanai un ieviešanai klīniskajā praksē, kā arī veselības aprūpes sistēmā;

| — | šķēršļi medicīniskās iejaukšanās procedūru piemērošanai un ieviešanai klīniskajā praksē, kā arī veselības aprūpes sistēmā; |
| --- | --- |

—

šķēršļi medicīniskās iejaukšanās procedūru piemērošanai un ieviešanai klīniskajā praksē, kā arī veselības aprūpes sistēmā;

| — | infekcijas slimību pārrobežu aspekti un specifiskas problēmas valstīs ar zemu un vidēju ienākumu līmeni (LMIC),
  piem.
  , tropu slimības. |
| --- | --- |

—

infekcijas slimību pārrobežu aspekti un specifiskas problēmas valstīs ar zemu un vidēju ienākumu līmeni (LMIC),
  piem.
  , tropu slimības.

piem.

| — | infekcijas slimību pārrobežu aspekti un specifiskas problēmas valstīs ar zemu un vidēju ienākumu līmeni (LMIC),
  piemēram
  ,
  novārtā atstātas
  tropu slimības
  , AIDS, tuberkuloze un malārija. Jaunu ārstniecības metožu izstrāde infekcijas slimību ārstēšanai, lai cīnītos pret mikrobu rezistenci. |
| --- | --- |

—

infekcijas slimību pārrobežu aspekti un specifiskas problēmas valstīs ar zemu un vidēju ienākumu līmeni (LMIC),
  piemēram
  ,
  novārtā atstātas
  tropu slimības
  , AIDS, tuberkuloze un malārija. Jaunu ārstniecības metožu izstrāde infekcijas slimību ārstēšanai, lai cīnītos pret mikrobu rezistenci.

piemēram

novārtā atstātas

, AIDS, tuberkuloze un malārija. Jaunu ārstniecības metožu izstrāde infekcijas slimību ārstēšanai, lai cīnītos pret mikrobu rezistenci.

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.5. punkts

I pielikums – II pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.2.5. | Veselības un aprūpes instrumenti, tehnoloģijas un digitālie risinājumi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.2.5.

Veselības un aprūpes instrumenti, tehnoloģijas un digitālie risinājumi

| 1.2.5. | Veselības un aprūpes instrumenti, tehnoloģijas un digitālie risinājumi |
| --- | --- |

1.2.5.

Veselības un aprūpes instrumenti, tehnoloģijas un digitālie risinājumi

Veselības aprūpes tehnoloģijas un instrumenti ir būtiski sabiedrības veselībai, un tie ir lielā mērā ietekmējuši svarīgos ES sasniegtos dzīves, veselības un cilvēku aprūpes kvalitātes uzlabojumus. Tādējādi viens no galvenajiem stratēģiskajiem uzdevumiem ir izplānot, attīstīt, nodot un ieviest piemērotus, uzticamus, drošus un rentablus instrumentus un tehnoloģijas veselībai un aprūpei, ņemot vērā invalīdu un novecojošās sabiedrības vajadzības. Tās ietver mākslīgo intelektu un
  citas ciparu
  tehnoloģijas, kas piedāvā būtiskus uzlabojumus salīdzinājumā ar pašreizējām tehnoloģijām, kā arī stimulē konkurētspējīgu un ilgtspējīgu veselības nozari, kas rada augstvērtīgas darba vietas. Eiropas veselības aprūpes nozare ir viens no ES kritiskajām ekonomikas nozarēm, kas veido 3 % no IKP un nodarbina 1,5  miljonus darbinieku.

citas ciparu

Veselības aprūpes tehnoloģijas un instrumenti ir būtiski sabiedrības veselībai, un tie ir lielā mērā ietekmējuši svarīgos ES sasniegtos dzīves, veselības un cilvēku aprūpes kvalitātes uzlabojumus. Tādējādi viens no galvenajiem stratēģiskajiem uzdevumiem ir izplānot, attīstīt, nodot un ieviest piemērotus, uzticamus, drošus un rentablus instrumentus un tehnoloģijas veselībai un aprūpei, ņemot vērā invalīdu un novecojošās sabiedrības vajadzības. Tās ietver
  svarīgas pamattehnoloģijas,
  mākslīgo intelektu
  , robotiku, lielo datu tehnoloģiju, kvantu tehnoloģiju
  un
  citus digitālus instrumentus un
  tehnoloģijas, kas piedāvā būtiskus uzlabojumus salīdzinājumā ar pašreizējām tehnoloģijām, kā arī stimulē konkurētspējīgu un ilgtspējīgu veselības nozari, kas rada augstvērtīgas darba vietas. Eiropas veselības aprūpes nozare ir viens no ES kritiskajām ekonomikas nozarēm, kas veido 3 % no IKP un nodarbina 1,5  miljonus darbinieku.

svarīgas pamattehnoloģijas,

, robotiku, lielo datu tehnoloģiju, kvantu tehnoloģiju

citus digitālus instrumentus un

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Instrumenti un tehnoloģijas lietošanai dažādās veselības aprūpes jomās un visām attiecīgajām medicīniskajām indikācijām, arī funkcionāliem traucējumiem; |
| --- | --- |

—

Instrumenti un tehnoloģijas lietošanai dažādās veselības aprūpes jomās un visām attiecīgajām medicīniskajām indikācijām, arī funkcionāliem traucējumiem;

| — | Instrumenti un tehnoloģijas lietošanai dažādās veselības aprūpes jomās
  , tostarp veselības aprūpes tehnoloģiju ražošanā,
  un visām attiecīgajām medicīniskajām indikācijām, arī funkcionāliem traucējumiem; |
| --- | --- |

—

Instrumenti un tehnoloģijas lietošanai dažādās veselības aprūpes jomās
  , tostarp veselības aprūpes tehnoloģiju ražošanā,
  un visām attiecīgajām medicīniskajām indikācijām, arī funkcionāliem traucējumiem;

, tostarp veselības aprūpes tehnoloģiju ražošanā,

| — | mākslīgais intelekts un robotika veselības aprūpes tehnoloģijām un instrumentiem; |
| --- | --- |

—

mākslīgais intelekts un robotika veselības aprūpes tehnoloģijām un instrumentiem;

mākslīgais intelekts un robotika veselības aprūpes tehnoloģijām un instrumentiem;

| — | integrēti instrumenti, tehnoloģijas un digitālie risinājumi cilvēka veselības aprūpei, ieskaitot mobilos un tālveselības risinājumus; |
| --- | --- |

—

integrēti instrumenti, tehnoloģijas un digitālie risinājumi cilvēka veselības aprūpei, ieskaitot mobilos un tālveselības risinājumus;

| — | integrēti instrumenti, tehnoloģijas un digitālie risinājumi cilvēka veselības aprūpei, ieskaitot mobilos un tālveselības risinājumus; |
| --- | --- |

—

integrēti instrumenti, tehnoloģijas un digitālie risinājumi cilvēka veselības aprūpei, ieskaitot mobilos un tālveselības risinājumus;

| — | personalizēta e-veselības pieeja, kas balstīta uz “digitālajiem dvīņiem” — datormodeļiem, kas izmanto precīzus datus par cilvēka ķermeņa galvenajiem bioloģiskajiem procesiem un sniedz iespēju noteikt katram indivīdam vislabāko terapijas veidu un veselības profilakses un uzturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

—

personalizēta e-veselības pieeja, kas balstīta uz “digitālajiem dvīņiem” — datormodeļiem, kas izmanto precīzus datus par cilvēka ķermeņa galvenajiem bioloģiskajiem procesiem un sniedz iespēju noteikt katram indivīdam vislabāko terapijas veidu un veselības profilakses un uzturēšanas pasākumus;

personalizēta e-veselības pieeja, kas balstīta uz “digitālajiem dvīņiem” — datormodeļiem, kas izmanto precīzus datus par cilvēka ķermeņa galvenajiem bioloģiskajiem procesiem un sniedz iespēju noteikt katram indivīdam vislabāko terapijas veidu un veselības profilakses un uzturēšanas pasākumus;

| — | veselības un aprūpes tehnoloģiju un instrumentu izmēģinājuma projekti, liela mēroga lietošana, optimizācija un inovējumu iepirkumi lietošanai reālās dzīves apstākļos, ieskaitot klīniskos pētījumus un pētniecības ieviešanu; |
| --- | --- |

—

veselības un aprūpes tehnoloģiju un instrumentu izmēģinājuma projekti, liela mēroga lietošana, optimizācija un inovējumu iepirkumi lietošanai reālās dzīves apstākļos, ieskaitot klīniskos pētījumus un pētniecības ieviešanu;

| — | veselības un aprūpes tehnoloģiju un instrumentu izmēģinājuma projekti, liela mēroga lietošana, optimizācija un inovējumu iepirkumi lietošanai reālās dzīves apstākļos, ieskaitot klīniskos pētījumus un pētniecības ieviešanu; |
| --- | --- |

—

veselības un aprūpes tehnoloģiju un instrumentu izmēģinājuma projekti, liela mēroga lietošana, optimizācija un inovējumu iepirkumi lietošanai reālās dzīves apstākļos, ieskaitot klīniskos pētījumus un pētniecības ieviešanu;

| — | novatoriski procesi un pakalpojumi
  veselības un
  aprūpes instrumentu un
  tehnoloģiju
  izstrādei, ražošanai un ātrai piegādei; |
| --- | --- |

—

novatoriski procesi un pakalpojumi
  veselības un
  aprūpes instrumentu un
  tehnoloģiju
  izstrādei, ražošanai un ātrai piegādei;

veselības un

tehnoloģiju

| — | novatoriski procesi un pakalpojumi aprūpes instrumentu
  , tehnoloģiju, medikamentu
  un
  vakcīnu
  izstrādei, ražošanai un ātrai piegādei; |
| --- | --- |

—

novatoriski procesi un pakalpojumi aprūpes instrumentu
  , tehnoloģiju, medikamentu
  un
  vakcīnu
  izstrādei, ražošanai un ātrai piegādei;

, tehnoloģiju, medikamentu

vakcīnu

| — | veselības un aprūpes instrumentu un tehnoloģiju drošība, efektivitāte un kvalitāte, kā arī to ētiskā, juridiskā un sociālā ietekme; |
| --- | --- |

—

veselības un aprūpes instrumentu un tehnoloģiju drošība, efektivitāte un kvalitāte, kā arī to ētiskā, juridiskā un sociālā ietekme;

| — | veselības un aprūpes instrumentu un tehnoloģiju drošība, efektivitāte un kvalitāte, kā arī to ētiskā, juridiskā un sociālā ietekme; |
| --- | --- |

—

veselības un aprūpes instrumentu un tehnoloģiju drošība, efektivitāte un kvalitāte, kā arī to ētiskā, juridiskā un sociālā ietekme;

| — | standartizēta zinātne veselības tehnoloģijām un instrumentiem. |
| --- | --- |

—

standartizēta zinātne veselības tehnoloģijām un instrumentiem.

| — | standartizēta zinātne veselības tehnoloģijām un instrumentiem; |
| --- | --- |

—

standartizēta zinātne veselības tehnoloģijām un instrumentiem;

| — | instrumenti, tehnoloģijas un digitālie risinājumi, kas ļautu uzlabot medicīnisko lēmumu drošību. |
| --- | --- |

—

instrumenti, tehnoloģijas un digitālie risinājumi, kas ļautu uzlabot medicīnisko lēmumu drošību.

instrumenti, tehnoloģijas un digitālie risinājumi, kas ļautu uzlabot medicīnisko lēmumu drošību.

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.6. punkts

I pielikums – II pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.2.6. | Veselības aprūpes sistēmas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.2.6.

Veselības aprūpes sistēmas

| 1.2.6. | Veselības aprūpes sistēmas |
| --- | --- |

1.2.6.

Veselības aprūpes sistēmas

Veselības aprūpes sistēmas ir viena no ES sociālo sistēmu galvenajām sastāvdaļām, un 2017. gadā nodarbina 24 miljonus darbinieku veselības un sociālā darba nozarēs. Viena no galvenajām prioritātēm ir padarīt veselības sistēmas pieejamas, rentablas, noturīgas, ilgtspējīgas un uzticamas, kā arī samazināt nevienlīdzību, izmantojot arī uz datiem balstītas un digitālas inovācijas potenciālu labākai veselībai un ap cilvēku centrētu aprūpi, kas balstīta uz atklātām Eiropas datu infrastruktūrām. Tas veicinās veselības un aprūpes digitālo pārveidošanu.

Veselības aprūpes sistēmas ir viena no ES sociālo sistēmu galvenajām sastāvdaļām, un 2017. gadā nodarbina 24 miljonus darbinieku veselības un sociālā darba nozarēs. Viena no galvenajām prioritātēm ir padarīt veselības sistēmas pieejamas, rentablas, noturīgas, ilgtspējīgas un uzticamas, kā arī samazināt nevienlīdzību, izmantojot arī uz datiem balstītas un digitālas inovācijas potenciālu labākai veselībai un ap cilvēku centrētu aprūpi, kas balstīta uz atklātām Eiropas datu infrastruktūrām. Tas veicinās veselības un aprūpes digitālo pārveidošanu.
  Nākotnes infrastruktūrai būtu jābalstās uz drošām datu krātuvēm, piemēram, 5G tīkla ieviešanu, nosacījumiem lietu interneta attīstībai, kā arī augstas veiktspējas skaitļošanas centriem.

Nākotnes infrastruktūrai būtu jābalstās uz drošām datu krātuvēm, piemēram, 5G tīkla ieviešanu, nosacījumiem lietu interneta attīstībai, kā arī augstas veiktspējas skaitļošanas centriem.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Reformas sabiedrības veselības sistēmās un rīcībpolitikā Eiropā un ārpus tās; |
| --- | --- |

—

Reformas sabiedrības veselības sistēmās un rīcībpolitikā Eiropā un ārpus tās;

| — | Reformas sabiedrības veselības sistēmās un rīcībpolitikā Eiropā un ārpus tās; |
| --- | --- |

—

Reformas sabiedrības veselības sistēmās un rīcībpolitikā Eiropā un ārpus tās;

| — | jauni modeļi un pieejas veselībai un aprūpei un to pārnesamība vai adaptācija no vienas valsts/reģiona uz citu; |
| --- | --- |

—

jauni modeļi un pieejas veselībai un aprūpei un to pārnesamība vai adaptācija no vienas valsts/reģiona uz citu;

| — | jauni modeļi un pieejas veselībai un aprūpei un to pārnesamība vai adaptācija no vienas valsts/reģiona uz citu; |
| --- | --- |

—

jauni modeļi un pieejas veselībai un aprūpei un to pārnesamība vai adaptācija no vienas valsts/reģiona uz citu;

| — | veselības aprūpes tehnoloģiju vērtēšanas uzlabošana; |
| --- | --- |

—

veselības aprūpes tehnoloģiju vērtēšanas uzlabošana;

| — | veselības aprūpes tehnoloģiju vērtēšanas uzlabošana; |
| --- | --- |

—

veselības aprūpes tehnoloģiju vērtēšanas uzlabošana;

| — | veselības nevienlīdzības izskaušana un attiecīgi efektīvi politikas pasākumi; |
| --- | --- |

—

veselības nevienlīdzības izskaušana un attiecīgi efektīvi politikas pasākumi;

| — | veselības nevienlīdzības izskaušana un attiecīgi efektīvi politikas pasākumi; |
| --- | --- |

—

veselības nevienlīdzības izskaušana un attiecīgi efektīvi politikas pasākumi;

| — | nākotnes veselības aprūpes darbaspēks un tā vajadzības; |
| --- | --- |

—

nākotnes veselības aprūpes darbaspēks un tā vajadzības;

| — | nākotnes veselības aprūpes darbaspēks un tā vajadzības; |
| --- | --- |

—

nākotnes veselības aprūpes darbaspēks un tā vajadzības;

| — | izstrādāt shēmas veselības aprūpes profesionāļu specializētai apmācībai, mācībām un tehniskās zinātības pilnveidei, kā arī jaunus veidus inovācijas apguvei e-veselības jomā; |
| --- | --- |

—

izstrādāt shēmas veselības aprūpes profesionāļu specializētai apmācībai, mācībām un tehniskās zinātības pilnveidei, kā arī jaunus veidus inovācijas apguvei e-veselības jomā;

izstrādāt shēmas veselības aprūpes profesionāļu specializētai apmācībai, mācībām un tehniskās zinātības pilnveidei, kā arī jaunus veidus inovācijas apguvei e-veselības jomā;

| — | veselības informācijas
  laicīga
  uzlabošana un
  labāka
  veselības datu
  izmantošana
  ,
  iekļaujot elektroniskos
  veselības
  datus
  , pienācīgi ievērojot drošību, privātumu, sadarbspēju, standartus, salīdzināmību un integritāti; |
| --- | --- |

—

veselības informācijas
  laicīga
  uzlabošana un
  labāka
  veselības datu
  izmantošana
  ,
  iekļaujot elektroniskos
  veselības
  datus
  , pienācīgi ievērojot drošību, privātumu, sadarbspēju, standartus, salīdzināmību un integritāti;

laicīga

labāka

izmantošana

iekļaujot elektroniskos

datus

| — | veselības informācijas
  savlaicīguma un tās kvalitātes
  uzlabošana
  , kā arī infrastruktūras uzlabošana veselības datu
  un
  tostarp elektronisko
  veselības datu
  efektīvai apkopošanai un izmantošanai
  ,
  pienācīgi ievērojot drošību, privātumu, sadarbspēju, standartus, salīdzināmību un integritāti; veselības informācija, kā arī veselības datu un elektronisko veselības datu izmantošana, pienācīgi ievērojot drošību, uzticamību, privātumu, sadarbspēju, standartus, salīdzināmību un integritāti; |
| --- | --- |

—

veselības informācijas
  savlaicīguma un tās kvalitātes
  uzlabošana
  , kā arī infrastruktūras uzlabošana veselības datu
  un
  tostarp elektronisko
  veselības datu
  efektīvai apkopošanai un izmantošanai
  ,
  pienācīgi ievērojot drošību, privātumu, sadarbspēju, standartus, salīdzināmību un integritāti; veselības informācija, kā arī veselības datu un elektronisko veselības datu izmantošana, pienācīgi ievērojot drošību, uzticamību, privātumu, sadarbspēju, standartus, salīdzināmību un integritāti;

savlaicīguma un tās kvalitātes

, kā arī infrastruktūras uzlabošana veselības datu

tostarp elektronisko

efektīvai apkopošanai un izmantošanai

pienācīgi ievērojot drošību, privātumu, sadarbspēju, standartus, salīdzināmību un integritāti; veselības informācija, kā arī veselības datu un elektronisko veselības datu izmantošana, pienācīgi ievērojot drošību, uzticamību, privātumu, sadarbspēju, standartus, salīdzināmību un integritāti;

| — | veselības sistēmu noturība pret krīžu ietekmi un iespējas pielāgoties revolucionārai inovācijai; |
| --- | --- |

—

veselības sistēmu noturība pret krīžu ietekmi un iespējas pielāgoties revolucionārai inovācijai;

| — | veselības sistēmu noturība pret krīžu ietekmi un iespējas pielāgoties revolucionārai inovācijai; |
| --- | --- |

—

veselības sistēmu noturība pret krīžu ietekmi un iespējas pielāgoties revolucionārai inovācijai;

| — | risinājumi iedzīvotāju un pacientu iespēju nodrošināšanai, pašuzraudzībai un sadarbībai ar veselības un sociālās aprūpes profesionāļiem, lai sniegtu integrētāku aprūpi un izmantotu uz lietotāju vērstu pieeju; |
| --- | --- |

—

risinājumi iedzīvotāju un pacientu iespēju nodrošināšanai, pašuzraudzībai un sadarbībai ar veselības un sociālās aprūpes profesionāļiem, lai sniegtu integrētāku aprūpi un izmantotu uz lietotāju vērstu pieeju;

| — | risinājumi iedzīvotāju un pacientu iespēju nodrošināšanai, pašuzraudzībai un sadarbībai ar veselības un sociālās aprūpes profesionāļiem, lai sniegtu integrētāku aprūpi un izmantotu uz lietotāju vērstu pieeju; |
| --- | --- |

—

risinājumi iedzīvotāju un pacientu iespēju nodrošināšanai, pašuzraudzībai un sadarbībai ar veselības un sociālās aprūpes profesionāļiem, lai sniegtu integrētāku aprūpi un izmantotu uz lietotāju vērstu pieeju;

| — | dati, informācija, zināšanas un labās prakses piemēri no ES un globāla mēroga veselības sistēmu pētījumiem. |
| --- | --- |

—

dati, informācija, zināšanas un labās prakses piemēri no ES un globāla mēroga veselības sistēmu pētījumiem.

| — | dati, informācija, zināšanas un labās prakses piemēri no ES un globāla mēroga veselības sistēmu pētījumiem. |
| --- | --- |

—

dati, informācija, zināšanas un labās prakses piemēri no ES un globāla mēroga veselības sistēmu pētījumiem.

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – virsraksts

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | KOPA “IEKĻAUJOŠA UN
  DROŠA
  SABIEDRĪBA” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

KOPA “IEKĻAUJOŠA UN
  DROŠA
  SABIEDRĪBA”

DROŠA

| 2. | KOPA “IEKĻAUJOŠA UN
  RADOŠA
  SABIEDRĪBA” |
| --- | --- |

2.

KOPA “IEKĻAUJOŠA UN
  RADOŠA
  SABIEDRĪBA”

RADOŠA

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.1. | Pamatojums |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.1.

Pamatojums

| 2.1. | Pamatojums |
| --- | --- |

2.1.

Pamatojums

Eiropas Savienībā unikālā veidā ekonomiskā izaugsme tiek kombinēta ar sociālo politiku,
  ar
  augstiem sociālās iekļaušanas līmeņiem, kopīgām vērtībām, kas aptver demokrātiju, cilvēktiesības, dzimumu
  vienlīdzību
  un daudzveidības bagātību. Šis modelis nepārtraukti attīstās, un tam jārisina problēmas, kas cita starpā saistītas ar
  globalizāciju un tehnoloģiskajām pārmaiņām. Eiropai arī jārisina problēmas, ko izraisa pastāvīgi drošības apdraudējumi. Teroristu uzbrukumi un radikalizācija, kā arī kiberuzbrukumi un hibrīddraudi, rada būtiskas drošības problēmas un papildu spriedzi sabiedrībai.

ar

vienlīdzību

globalizāciju un tehnoloģiskajām pārmaiņām. Eiropai arī jārisina problēmas, ko izraisa pastāvīgi drošības apdraudējumi. Teroristu uzbrukumi un radikalizācija, kā arī kiberuzbrukumi un hibrīddraudi, rada būtiskas drošības problēmas un papildu spriedzi sabiedrībai.

Eiropas Savienībā unikālā veidā
  labklājība,
  ekonomiskā izaugsme
  un ilgtspēja
  tiek kombinēta ar sociālo politiku, augstiem sociālās iekļaušanas līmeņiem, kopīgām vērtībām, kas aptver demokrātiju, cilvēktiesības, dzimumu
  līdztiesību
  un daudzveidības bagātību. Šis modelis nepārtraukti attīstās, un tam jārisina problēmas, kas cita starpā saistītas ar
  digitalizāciju
  ,
  globalizāciju
  un
  tehnoloģisko attīstību
  .

labklājība,

un ilgtspēja

līdztiesību

digitalizāciju

globalizāciju

tehnoloģisko attīstību

Eiropas Savienībai jāpopularizē iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes modelis, vienlaikus gūstot labumu no tehnoloģiskiem sasniegumiem, nostiprinot uzticību demokrātiskas pārvaldības inovācijai, nevienlīdzības, bezdarba,
  marģinalizācijas
  , diskriminācijas un radikalizācijas apkarošanai, cilvēktiesību garantēšanai, kultūru daudzveidības un Eiropas kultūras mantojuma sekmēšanai un iedzīvotāju iespēju nodrošināšanai ar sociālo inovāciju. Prioritāras problēmas turpinās būt migrācijas pārvaldība un migrantu integrācija.
  Pētniecības un inovācijas loma sociālajās un humanitārajās zinātnēs, risinot šīs problēmas un sasniedzot ES mērķus, ir fundamentāla.

marģinalizācijas

Pētniecības un inovācijas loma sociālajās un humanitārajās zinātnēs, risinot šīs problēmas un sasniedzot ES mērķus, ir fundamentāla.

Eiropas Savienībai jāpopularizē iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes modelis, vienlaikus gūstot labumu no tehnoloģiskiem sasniegumiem, nostiprinot uzticību demokrātiskas pārvaldības inovācijai, nevienlīdzības, bezdarba,
  marginalizācijas
  , diskriminācijas un radikalizācijas apkarošanai, cilvēktiesību garantēšanai, kultūru daudzveidības un Eiropas kultūras mantojuma sekmēšanai un iedzīvotāju iespēju nodrošināšanai ar sociālo inovāciju. Prioritāras problēmas turpinās būt migrācijas pārvaldība un migrantu integrācija.

marginalizācijas

Pētniecībai un inovācijai ir būtiski svarīga loma sociālajās un humanitārajās zinātnēs un kultūras un radošajās nozarēs attiecībā uz šo problēmu risināšanu un ES mērķu sasniegšanu. Šīs nozares to plašā spektra, lieluma un ietekmes dēļ mūsdienu digitālās pārejas laikmetā sniedz ievērojamu ieguldījumu mūsu ekonomikā. Tā kā sociālās un tehnoloģiskās inovācijas savstarpējās saiknes ir sarežģītas un ļoti reti ir lineāras, ir nepieciešami turpmāki pētījumi, tostarp starpnozaru un daudzdisciplīnu pētījumi, saistībā ar visa veida inovācijas attīstību un pasākumiem, kas tiek finansēti, lai sekmētu tās efektīvu attīstību nākotnē.

Pētniecībai un inovācijai ir būtiski svarīga loma sociālajās un humanitārajās zinātnēs un kultūras un radošajās nozarēs attiecībā uz šo problēmu risināšanu un ES mērķu sasniegšanu. Šīs nozares to plašā spektra, lieluma un ietekmes dēļ mūsdienu digitālās pārejas laikmetā sniedz ievērojamu ieguldījumu mūsu ekonomikā. Tā kā sociālās un tehnoloģiskās inovācijas savstarpējās saiknes ir sarežģītas un ļoti reti ir lineāras, ir nepieciešami turpmāki pētījumi, tostarp starpnozaru un daudzdisciplīnu pētījumi, saistībā ar visa veida inovācijas attīstību un pasākumiem, kas tiek finansēti, lai sekmētu tās efektīvu attīstību nākotnē.

Eiropas pilsoņi, valsts iestādes un ekonomika jāaizsargā pret pastāvīgajiem organizētās noziedzības draudiem, ieskaitot šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību un cilvēku tirdzniecību. Būtiska ir arī aizsardzības un drošības stiprināšana ar labāku robežu pārvaldību. Kibernoziedzība kļūst populārāka, un, ekonomikai un sabiedrībai digitalizējoties, ar to saistītie riski kļūst arvien dažādāki. Eiropai jāturpina uzlabot kiberdrošību, digitālo privātumu, personas datu aizsardzību un apkarot nepatiesas un kaitīgas informācijas izplatīšanos, lai aizsargātu demokrātijas un ekonomikas stabilitāti. Visbeidzot, jāpieliek papildu pūles, lai samazinātu tādu ekstremālu laikapstākļu ietekmi uz dzīvi un iztiku, kuri arvien biežāk vērojami klimata pārmaiņu dēļ, piemēram, plūdi, vētras vai sausums, kas izraisa mežu ugunsgrēkus, zemes postījumus un citas dabas katastrofas, piemēram, zemestrīces. Dabas un cilvēka izraisītas katastrofas var apdraudēt nozīmīgas sabiedrības funkcijas, piemēram, veselību, energoapgādi un pārvaldi.

Eiropas pilsoņi, valsts iestādes un ekonomika jāaizsargā pret pastāvīgajiem organizētās noziedzības draudiem, ieskaitot šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību un cilvēku tirdzniecību. Būtiska ir arī aizsardzības un drošības stiprināšana ar labāku robežu pārvaldību. Kibernoziedzība kļūst populārāka, un, ekonomikai un sabiedrībai digitalizējoties, ar to saistītie riski kļūst arvien dažādāki. Eiropai jāturpina uzlabot kiberdrošību, digitālo privātumu, personas datu aizsardzību un apkarot nepatiesas un kaitīgas informācijas izplatīšanos, lai aizsargātu demokrātijas un ekonomikas stabilitāti. Visbeidzot, jāpieliek papildu pūles, lai samazinātu tādu ekstremālu laikapstākļu ietekmi uz dzīvi un iztiku, kuri arvien biežāk vērojami klimata pārmaiņu dēļ, piemēram, plūdi, vētras vai sausums, kas izraisa mežu ugunsgrēkus, zemes postījumus un citas dabas katastrofas, piemēram, zemestrīces. Dabas un cilvēka izraisītas katastrofas var apdraudēt nozīmīgas sabiedrības funkcijas, piemēram, veselību, energoapgādi un pārvaldi.

Šo problēmu apmēra, sarežģītības un pārrobežu rakstura dēļ nepieciešama daudzslāņaina ES darbība. Šādu kritisku sociālu, politisku, kultūras un ekonomisku problēmu, kā arī drošības problēmu risināšana tikai valstiskā līmenī radītu neefektīvas resursu izmantošanas, fragmentētas pieejas un atšķirīgu zināšanu un spēju standartu piemērošanas risku.

Šo problēmu apmēra, sarežģītības un pārrobežu rakstura dēļ nepieciešama daudzslāņaina ES darbība. Šādu kritisku sociālu, politisku, kultūras un ekonomisku problēmu, kā arī drošības problēmu risināšana tikai valstiskā līmenī radītu neefektīvas resursu izmantošanas, fragmentētas pieejas un atšķirīgu zināšanu un spēju standartu piemērošanas risku.

Drošības pētniecība ir daļa no plašākas visaptverošas ES reakcijas uz drošības draudiem. Tā sekmē spēju attīstības procesu, ļaujot nākotnes tehnoloģiju un lietojumu pieejamībai novērst politikas veidotāju un praktiķu identificētos spēju trūkumus. Jau šobrīd saskaņā ar ES pamatprogrammu sniegtais finansējums pētniecībai sasniedz apmēram 50 % no kopējā ES publiskā finansējuma drošības pētniecībai. Pilnībā tiks izmantoti pieejamie instrumenti, arī Eiropas kosmosa programma (Galileo un EGNOS, Copernicus, kosmosa stāvokļa uzraudzība un valdības satelītsakari). Sinerģijas tiek meklētas, īstenojot pasākumus, ko atbalsta ES finansēti aizsardzības pētījumi, un tiek novērsta finansējuma dublēšanās. Pārrobežu sadarbība veicina Eiropas vienotā drošības tirgus attīstību un uzlabo rūpniecisko darbību, kā arī ir ES autonomijas pamatā.

Drošības pētniecība ir daļa no plašākas visaptverošas ES reakcijas uz drošības draudiem. Tā sekmē spēju attīstības procesu, ļaujot nākotnes tehnoloģiju un lietojumu pieejamībai novērst politikas veidotāju un praktiķu identificētos spēju trūkumus. Jau šobrīd saskaņā ar ES pamatprogrammu sniegtais finansējums pētniecībai sasniedz apmēram 50 % no kopējā ES publiskā finansējuma drošības pētniecībai. Pilnībā tiks izmantoti pieejamie instrumenti, arī Eiropas kosmosa programma (Galileo un EGNOS, Copernicus, kosmosa stāvokļa uzraudzība un valdības satelītsakari). Sinerģijas tiek meklētas, īstenojot pasākumus, ko atbalsta ES finansēti aizsardzības pētījumi, un tiek novērsta finansējuma dublēšanās. Pārrobežu sadarbība veicina Eiropas vienotā drošības tirgus attīstību un uzlabo rūpniecisko darbību, kā arī ir ES autonomijas pamatā.

Pētniecības un inovācijas pasākumi šās pasaules problēmas risināšanai tiks saskaņoti ar Komisijas prioritātēm demokrātiskajām pārmaiņām; nodarbinātību, izaugsmi un ieguldījumiem; tiesiskumu un pamattiesībām; migrāciju; padziļinātu un taisnīgāku Eiropas monetāro savienību un digitālo vienoto tirgu. Tā atbildīs Romas programmā izteiktajām saistībām strādāt, lai veidotu “sociālu Eiropu” un “Savienību, kas saglabā mūsu kultūras mantojumu un atbalsta kultūras daudzveidību”. Tā arī atbildīs Eiropas sociālo tiesību pīlāram
  un Globālajam paktam par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju. Drošības pētniecība atbilst Romas programmā izteiktajām saistībām strādāt, lai veidotu “drošu Eiropu”, sekmējot īstu un efektīvu drošības savienību. Tiks izmantotas sinerģijas ar taisnīguma programmu un tiesību un vērtību programmu, kas atbalsta pasākumus taisnīguma pieejamības, upuru tiesību, dzimumu līdztiesības, nediskriminācijas, datu aizsardzības un Eiropas pilsonības popularizēšanas jomā.

un Globālajam paktam par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju. Drošības pētniecība atbilst Romas programmā izteiktajām saistībām strādāt, lai veidotu “drošu Eiropu”, sekmējot īstu un efektīvu drošības savienību. Tiks izmantotas sinerģijas ar taisnīguma programmu un tiesību un vērtību programmu, kas atbalsta pasākumus taisnīguma pieejamības, upuru tiesību, dzimumu līdztiesības, nediskriminācijas, datu aizsardzības un Eiropas pilsonības popularizēšanas jomā.

Pētniecības un inovācijas pasākumi šās pasaules problēmas risināšanai tiks saskaņoti ar Komisijas prioritātēm demokrātiskajām pārmaiņām; nodarbinātību, izaugsmi un ieguldījumiem; tiesiskumu un pamattiesībām; migrāciju; padziļinātu un taisnīgāku Eiropas monetāro savienību un digitālo vienoto tirgu. Tā atbildīs Romas programmā izteiktajām saistībām strādāt, lai veidotu “sociālu Eiropu” un “Savienību, kas saglabā mūsu kultūras mantojumu un atbalsta kultūras daudzveidību”. Tā arī atbildīs Eiropas sociālo tiesību pīlāram.

Pasākumi tieši sekmēs šādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 1 — Nabadzības izskaušana; IAM 4 — Kvalitatīva izglītība; IAM — Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme; IAM 9 — Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra; IAM 10 — Nevienlīdzību mazināšana; IAM 11 — Ilgtspējīgas pilsētas un kopienas; IAM 16 — Miers, taisnīgums un spēcīgas iestādes.

Pasākumi tieši sekmēs šādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 1 — Nabadzības izskaušana; IAM 4 — Kvalitatīva izglītība;
  IAM 5 — Dzimumu līdztiesība; IAM 8
   — Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme; IAM 9 — Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra; IAM 10 — Nevienlīdzību mazināšana; IAM 11 — Ilgtspējīgas pilsētas un kopienas; IAM
  12 — Atbildīga patērēšana un ražošana; IAM
   16 — Miers, taisnīgums un spēcīgas iestādes
  , IAM 17 — Partnerība mērķu īstenošanai
  .

IAM 5 — Dzimumu līdztiesība; IAM 8

12 — Atbildīga patērēšana un ražošana; IAM

, IAM 17 — Partnerība mērķu īstenošanai

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.1. punkts – 2. daļa

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pamatvirzieni | Pamatvirzieni |
| — | Demokrātisko valstu vēsture, attīstība un efektivitāte dažādos līmeņos un dažādās formās; digitalizācijas aspekti un sociālo tīklu saziņas
  efekti
  , un izglītības un
  jaunatnes politikas
  loma kā demokrātiska pilsoniskuma stūrakmeņiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

—

Demokrātisko valstu vēsture, attīstība un efektivitāte dažādos līmeņos un dažādās formās; digitalizācijas aspekti un sociālo tīklu saziņas
  efekti
  , un izglītības un
  jaunatnes politikas
  loma kā demokrātiska pilsoniskuma stūrakmeņiem;

efekti

jaunatnes politikas

| — | Demokrātisko valstu vēsture, attīstība un efektivitāte dažādos līmeņos un dažādās formās
  , piemēram, dialoga veicināšana starp kultūrām, sadarbība starp valstīm un miera rašana starp reliģijām
  ; digitalizācijas aspekti
  , ieskaitot medijpratību un digitālo pratību,
  un sociālo tīklu saziņas
  ietekme
  , un izglītības
  , jaunatnes politikas
  un
  līdzdalības kultūrā
  loma kā demokrātiska pilsoniskuma stūrakmeņiem; |
| --- | --- |

—

Demokrātisko valstu vēsture, attīstība un efektivitāte dažādos līmeņos un dažādās formās
  , piemēram, dialoga veicināšana starp kultūrām, sadarbība starp valstīm un miera rašana starp reliģijām
  ; digitalizācijas aspekti
  , ieskaitot medijpratību un digitālo pratību,
  un sociālo tīklu saziņas
  ietekme
  , un izglītības
  , jaunatnes politikas
  un
  līdzdalības kultūrā
  loma kā demokrātiska pilsoniskuma stūrakmeņiem;

, piemēram, dialoga veicināšana starp kultūrām, sadarbība starp valstīm un miera rašana starp reliģijām

, ieskaitot medijpratību un digitālo pratību,

ietekme

, jaunatnes politikas

līdzdalības kultūrā

| — | novatoriskas pieejas demokrātiskas pārvaldības pārredzamības, reaģētspējas, pārskatatbildības efektivitātes un leģitimitātes atbalstam
  pilnīgā saskaņā ar pamattiesībām
  un tiesiskumu; |
| --- | --- |

—

novatoriskas pieejas demokrātiskas pārvaldības pārredzamības, reaģētspējas, pārskatatbildības efektivitātes un leģitimitātes atbalstam
  pilnīgā saskaņā ar pamattiesībām
  un tiesiskumu;

pilnīgā saskaņā ar pamattiesībām

| — | novatoriskas pieejas demokrātiskas pārvaldības pārredzamības, reaģētspējas, pārskatatbildības efektivitātes un leģitimitātes atbalstam
  , tostarp korupcijas apkarošanai, pilnībā ievērojot pamattiesības, cilvēktiesības
  un tiesiskumu; |
| --- | --- |

—

novatoriskas pieejas demokrātiskas pārvaldības pārredzamības, reaģētspējas, pārskatatbildības efektivitātes un leģitimitātes atbalstam
  , tostarp korupcijas apkarošanai, pilnībā ievērojot pamattiesības, cilvēktiesības
  un tiesiskumu;

, tostarp korupcijas apkarošanai, pilnībā ievērojot pamattiesības, cilvēktiesības

| — | tehnoloģiju ietekme uz indivīdu dzīvesveidu un uzvedību; |
| --- | --- |

—

tehnoloģiju ietekme uz indivīdu dzīvesveidu un uzvedību;

tehnoloģiju ietekme uz indivīdu dzīvesveidu un uzvedību;

| — | stratēģijas populisma, ekstrēmisma, radikalizācijas, terorisma apkarošanai un atsvešinātu un
  marģinalizētu
  iedzīvotāju iekļaušanai un iesaistīšanai; |
| --- | --- |

—

stratēģijas populisma, ekstrēmisma, radikalizācijas, terorisma apkarošanai un atsvešinātu un
  marģinalizētu
  iedzīvotāju iekļaušanai un iesaistīšanai;

marģinalizētu

| — | stratēģijas populisma, ekstrēmisma, radikalizācijas,
  diskriminācijas, naida runas un
  terorisma apkarošanai un atsvešinātu
  , neaizsargātu
  un
  marginalizētu
  iedzīvotāju
  aktīvai
  iekļaušanai
  , pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai
  un iesaistīšanai; |
| --- | --- |

—

stratēģijas populisma, ekstrēmisma, radikalizācijas,
  diskriminācijas, naida runas un
  terorisma apkarošanai un atsvešinātu
  , neaizsargātu
  un
  marginalizētu
  iedzīvotāju
  aktīvai
  iekļaušanai
  , pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai
  un iesaistīšanai;

diskriminācijas, naida runas un

, neaizsargātu

marginalizētu

aktīvai

, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai

| — | jaunas pieejas imigrācijas un ksenofobijas saiknes novēršanai un migrācijas cēloņu likvidēšanai; |
| --- | --- |

—

jaunas pieejas imigrācijas un ksenofobijas saiknes novēršanai un migrācijas cēloņu likvidēšanai;

jaunas pieejas imigrācijas un ksenofobijas saiknes novēršanai un migrācijas cēloņu likvidēšanai;

| — | labāka izpratne par žurnālistikas standartu un lietotāja radīta satura nozīmi aizvien savienotākā sabiedrībā un to ietekmes palielināšana, lai cīnītos pret dezinformāciju; |
| --- | --- |

—

labāka izpratne par žurnālistikas standartu un lietotāja radīta satura nozīmi aizvien savienotākā sabiedrībā un to ietekmes palielināšana, lai cīnītos pret dezinformāciju;

| — | labāka izpratne par žurnālistikas standartu un lietotāja radīta satura nozīmi aizvien savienotākā sabiedrībā un to ietekmes palielināšana, lai cīnītos pret dezinformāciju; |
| --- | --- |

—

labāka izpratne par žurnālistikas standartu un lietotāja radīta satura nozīmi aizvien savienotākā sabiedrībā un to ietekmes palielināšana, lai cīnītos pret dezinformāciju;

| — | multikulturālas pilsonības un identitātes loma attiecībā uz demokrātisku pilsonisko un politisko iesaisti; |
| --- | --- |

—

multikulturālas pilsonības un identitātes loma attiecībā uz demokrātisku pilsonisko un politisko iesaisti;

| — | multikulturālas pilsonības un identitātes loma attiecībā uz demokrātisku pilsonisko un politisko iesaisti; |
| --- | --- |

—

multikulturālas pilsonības un identitātes loma attiecībā uz demokrātisku pilsonisko un politisko iesaisti;

| — | tehnoloģisko un zinātnisko uzlabojumu, arī lielo datu, tiešsaistes sociālo tīklu un mākslīgā intelekta, ietekme uz demokrātiju; |
| --- | --- |

—

tehnoloģisko un zinātnisko uzlabojumu, arī lielo datu, tiešsaistes sociālo tīklu un mākslīgā intelekta, ietekme uz demokrātiju;

| — | tehnoloģisko un zinātnisko uzlabojumu, arī lielo datu, tiešsaistes sociālo tīklu un mākslīgā intelekta, ietekme uz demokrātiju; |
| --- | --- |

—

tehnoloģisko un zinātnisko uzlabojumu, arī lielo datu, tiešsaistes sociālo tīklu un mākslīgā intelekta, ietekme uz demokrātiju;

| — | tādas demokrātijas metodes kā iesaistīšana un apspriešanās, kā arī aktīva un iekļaujoša pilsonība, ieskaitot digitālo dimensiju; |
| --- | --- |

—

tādas demokrātijas metodes kā iesaistīšana un apspriešanās, kā arī aktīva un iekļaujoša pilsonība, ieskaitot digitālo dimensiju;

| — | tādas demokrātijas metodes kā iesaistīšana un apspriešanās, kā arī aktīva un iekļaujoša pilsonība, ieskaitot digitālo dimensiju; |
| --- | --- |

—

tādas demokrātijas metodes kā iesaistīšana un apspriešanās, kā arī aktīva un iekļaujoša pilsonība, ieskaitot digitālo dimensiju;

| — | ekonomiskās un sociālās nevienlīdzības ietekme uz politisko iesaisti un demokrātiju, demonstrējot to, kā nevienlīdzības un visu diskriminācijas veidu, ieskaitot dzimumu nevienlīdzības, mazināšana var stiprināt demokrātiju. |
| --- | --- |

—

ekonomiskās un sociālās nevienlīdzības ietekme uz politisko iesaisti un demokrātiju, demonstrējot to, kā nevienlīdzības un visu diskriminācijas veidu, ieskaitot dzimumu nevienlīdzības, mazināšana var stiprināt demokrātiju.

| — | ekonomiskās un sociālās nevienlīdzības ietekme uz politisko iesaisti un demokrātiju, demonstrējot to, kā nevienlīdzības un visu diskriminācijas veidu, ieskaitot dzimumu nevienlīdzības, mazināšana var stiprināt demokrātiju; |
| --- | --- |

—

ekonomiskās un sociālās nevienlīdzības ietekme uz politisko iesaisti un demokrātiju, demonstrējot to, kā nevienlīdzības un visu diskriminācijas veidu, ieskaitot dzimumu nevienlīdzības, mazināšana var stiprināt demokrātiju;

| — | jaunas pieejas zinātnes diplomātijā. |
| --- | --- |

—

jaunas pieejas zinātnes diplomātijā.

jaunas pieejas zinātnes diplomātijā.

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.2. punkts – virsraksts

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.2. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kultūras mantojums |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.2.2.

Kultūras mantojums

| 2.2.2. | Kultūra un jaunrade |
| --- | --- |

2.2.2.

Kultūra un jaunrade

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.2. punkts

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kultūras mantojums |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.2.2.

Kultūras mantojums

| 2.2.2. | Kultūras mantojums |
| --- | --- |

2.2.2.

Kultūras mantojums

Eiropas kultūras un radošā nozare veido tiltu starp mākslu, kultūru, uzņēmējdarbību un tehnoloģijām. Turklāt, sevišķi digitalizācijas jomā, kultūras un radošajām industrijām (CCI) ir svarīga nozīme Eiropas reindustrializēšanā, tās ir izaugsmes dzinējspēks un atrodas stratēģiskā pozīcijā, lai radītu novatorisku pārnesi citās industriālajās nozarēs, piemēram, tūrismā, mazumtirdzniecībā, plašsaziņas līdzekļu un digitālajās tehnoloģijās un inženierijā. Programmā “Apvārsnis Eiropa” jaunrade un izstrāde būs transversāls jautājums, kas tiks integrēts programmas projektos, lai atbalstītu jaunas tehnoloģijas, uzņēmējdarbības modeļus un kompetences, kā arī pārvērstu radošus un starpdisciplinārus risinājumus ekonomiskā un sociālā vērtībā.

Eiropas kultūras un radošā nozare veido tiltu starp mākslu, kultūru, uzņēmējdarbību un tehnoloģijām. Turklāt, sevišķi digitalizācijas jomā, kultūras un radošajām industrijām (CCI) ir svarīga nozīme Eiropas reindustrializēšanā, tās ir izaugsmes dzinējspēks un atrodas stratēģiskā pozīcijā, lai radītu novatorisku pārnesi citās industriālajās nozarēs, piemēram, tūrismā, mazumtirdzniecībā, plašsaziņas līdzekļu un digitālajās tehnoloģijās un inženierijā. Programmā “Apvārsnis Eiropa” jaunrade un izstrāde būs transversāls jautājums, kas tiks integrēts programmas projektos, lai atbalstītu jaunas tehnoloģijas, uzņēmējdarbības modeļus un kompetences, kā arī pārvērstu radošus un starpdisciplinārus risinājumus ekonomiskā un sociālā vērtībā.

Kultūras mantojums ir
  mūsu dzīves pamats, un tas
  ir
  svarīgs
  kopienām, grupām un sabiedrībām
  , piešķirot piederības sajūtu
  . Tas ir tilts starp mūsu sabiedrību pagātni un nākotni. Tas ir vietējo ekonomiku virzītājspēks un spēcīgs iedvesmas avots
  radošajām
  un kultūras
  jomām
  . Piekļuve mūsu kultūras mantojumam, tā saglabāšana, aizsargāšana un atjaunošana, interpretēšana un tā potenciāla pilnīga atraisīšana ir būtiski uzdevumi šai un nākamajām paaudzēm. Kultūras mantojums ir galvenais resurss un iedvesma mākslai, tradicionālajai amatniecībai, kultūras,
  uzņēmējdarbības
  un
  radošajām
  nozarēm, kas ir ilgtspējīgas ekonomiskas izaugsmes, jaunu darba vietu radīšanas un ārējās tirdzniecības virzītāji.

mūsu dzīves pamats, un tas

svarīgs

, piešķirot piederības sajūtu

radošajām

jomām

uzņēmējdarbības

radošajām

Kultūras mantojums ir
  neatņemama kultūras un radošās nozares sastāvdaļa. Kultūras mantojums
  ir
  pagātnes liecība un izpausme, kas
  kopienām, grupām un sabiedrībām
  piešķir tikai tām raksturīgo nozīmi un ko tās šodien izmanto
  . Tas ir tilts starp mūsu sabiedrību pagātni un nākotni. Tas ir vietējo ekonomiku virzītājspēks un spēcīgs iedvesmas avots
  radošajai
  un kultūras
  nozarei
  . Piekļuve mūsu kultūras mantojumam, tā saglabāšana, aizsargāšana un atjaunošana, interpretēšana un tā potenciāla pilnīga atraisīšana ir būtiski uzdevumi šai un nākamajām paaudzēm. Kultūras mantojums ir galvenais resurss un iedvesma mākslai, tradicionālajai amatniecībai, kultūras,
  radošajām
  un
  uzņēmējdarbības
  nozarēm, kas ir ilgtspējīgas ekonomiskas izaugsmes, jaunu darba vietu radīšanas un ārējās tirdzniecības virzītāji.

neatņemama kultūras un radošās nozares sastāvdaļa. Kultūras mantojums

pagātnes liecība un izpausme, kas

piešķir tikai tām raksturīgo nozīmi un ko tās šodien izmanto

radošajai

nozarei

radošajām

uzņēmējdarbības

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Kultūras mantojuma studijas un zinātnes ar visjaunākajām tehnoloģijām, ieskaitot ciparu tehnoloģijas; |
| --- | --- |

—

Kultūras mantojuma studijas un zinātnes ar visjaunākajām tehnoloģijām, ieskaitot ciparu tehnoloģijas;

| — | Kultūras mantojuma studijas un zinātnes ar visjaunākajām tehnoloģijām, ieskaitot ciparu tehnoloģijas; |
| --- | --- |

—

Kultūras mantojuma studijas un zinātnes ar visjaunākajām tehnoloģijām, ieskaitot ciparu tehnoloģijas;

| — | piekļuve kultūras mantojumam un dalīšanās tajā, izmantojot novatoriskus modeļus un lietojumus un uz līdzdalību vērstas pārvaldības modeļus; |
| --- | --- |

—

piekļuve kultūras mantojumam un dalīšanās tajā, izmantojot novatoriskus modeļus un lietojumus un uz līdzdalību vērstas pārvaldības modeļus;

| — | piekļuve kultūras mantojumam un
  ar to saistītajai informācijai un
  dalīšanās tajā, izmantojot novatoriskus modeļus un lietojumus un uz līdzdalību vērstas pārvaldības modeļus; |
| --- | --- |

—

piekļuve kultūras mantojumam un
  ar to saistītajai informācijai un
  dalīšanās tajā, izmantojot novatoriskus modeļus un lietojumus un uz līdzdalību vērstas pārvaldības modeļus;

ar to saistītajai informācijai un

| — | kultūras mantojuma sasaistīšana ar augošām radošām nozarēm; |
| --- | --- |

—

kultūras mantojuma sasaistīšana ar augošām radošām nozarēm;

| — | kultūras mantojuma sasaistīšana ar augošām radošām nozarēm; |
| --- | --- |

—

kultūras mantojuma sasaistīšana ar augošām radošām nozarēm;

| — | kultūras mantojuma ietekme uz ilgtspējīgu attīstību, nodrošinot kultūras ainavu saglabāšanu, aizsardzību un atjaunošanu, ES darbojoties kā laboratorijai, kurā tiek radīta kultūras mantojumā sakņota inovācija un kultūrtūrisms; |
| --- | --- |

—

kultūras mantojuma ietekme uz ilgtspējīgu attīstību, nodrošinot kultūras ainavu saglabāšanu, aizsardzību un atjaunošanu, ES darbojoties kā laboratorijai, kurā tiek radīta kultūras mantojumā sakņota inovācija un kultūrtūrisms;

| — | kultūras mantojuma ietekme uz ilgtspējīgu attīstību, nodrošinot kultūras ainavu saglabāšanu, aizsardzību un atjaunošanu, ES darbojoties kā laboratorijai, kurā tiek radīta kultūras mantojumā sakņota inovācija un kultūrtūrisms; |
| --- | --- |

—

kultūras mantojuma ietekme uz ilgtspējīgu attīstību, nodrošinot kultūras ainavu saglabāšanu, aizsardzību un atjaunošanu, ES darbojoties kā laboratorijai, kurā tiek radīta kultūras mantojumā sakņota inovācija un kultūrtūrisms;

| — | kultūras mantojuma un
  valodu
  saglabāšana, aizsardzība, uzlabošana un atjaunošana, izmantojot pašas attīstītākās tehnoloģijas,
  ieskaitot ciparu
  tehnoloģijas; |
| --- | --- |

—

kultūras mantojuma un
  valodu
  saglabāšana, aizsardzība, uzlabošana un atjaunošana, izmantojot pašas attīstītākās tehnoloģijas,
  ieskaitot ciparu
  tehnoloģijas;

valodu

ieskaitot ciparu

| — | kultūras mantojuma
  , valodu
  un
  tradicionālo prasmju un amatu
  saglabāšana, aizsardzība, uzlabošana un atjaunošana, izmantojot pašas attīstītākās tehnoloģijas,
  tostarp digitālās
  tehnoloģijas; |
| --- | --- |

—

kultūras mantojuma
  , valodu
  un
  tradicionālo prasmju un amatu
  saglabāšana, aizsardzība, uzlabošana un atjaunošana, izmantojot pašas attīstītākās tehnoloģijas,
  tostarp digitālās
  tehnoloģijas;

, valodu

tradicionālo prasmju un amatu

tostarp digitālās

| — | tradīciju, uzvedības modeļu
  , priekšstatu un pārliecības
  ietekme
  uz vērtībām
  un piederības sajūtu. |
| --- | --- |

—

tradīciju, uzvedības modeļu
  , priekšstatu un pārliecības
  ietekme
  uz vērtībām
  un piederības sajūtu.

tradīciju, uzvedības modeļu

ietekme

un piederības sajūtu.

| — | plurālistisku un daudzveidīgu tradīciju, ieražu
  , priekšstatu un pārliecības
  nozīme attiecībā
  uz vērtībām
  kopienu attīstībā; |
| --- | --- |

—

plurālistisku un daudzveidīgu tradīciju, ieražu
  , priekšstatu un pārliecības
  nozīme attiecībā
  uz vērtībām
  kopienu attīstībā;

plurālistisku un daudzveidīgu tradīciju, ieražu

nozīme attiecībā

kopienu attīstībā;

| — | paredzēts izveidot Eiropas kultūras mantojuma mākoni, proti, novatorisku sadarbības telpu, kas nodrošinātu kultūras mantojuma pieejamību ar jauno tehnoloģiju palīdzību, kā arī sekmētu un atvieglotu zinātības un prasmju nodošanu, sniegtu iespēju izveidot individuālas darba grupas un projektu struktūras, kā arī nodrošinātu Eiropas kultūras ekvivalentu komerciāli virzītiem mākoņa pakalpojumiem. Vispirms tiks veikts ietekmes novērtējums. |
| --- | --- |

—

paredzēts izveidot Eiropas kultūras mantojuma mākoni, proti, novatorisku sadarbības telpu, kas nodrošinātu kultūras mantojuma pieejamību ar jauno tehnoloģiju palīdzību, kā arī sekmētu un atvieglotu zinātības un prasmju nodošanu, sniegtu iespēju izveidot individuālas darba grupas un projektu struktūras, kā arī nodrošinātu Eiropas kultūras ekvivalentu komerciāli virzītiem mākoņa pakalpojumiem. Vispirms tiks veikts ietekmes novērtējums.

paredzēts izveidot Eiropas kultūras mantojuma mākoni, proti, novatorisku sadarbības telpu, kas nodrošinātu kultūras mantojuma pieejamību ar jauno tehnoloģiju palīdzību, kā arī sekmētu un atvieglotu zinātības un prasmju nodošanu, sniegtu iespēju izveidot individuālas darba grupas un projektu struktūras, kā arī nodrošinātu Eiropas kultūras ekvivalentu komerciāli virzītiem mākoņa pakalpojumiem. Vispirms tiks veikts ietekmes novērtējums.

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.3. punkts

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Sociālās un ekonomiskās pārmaiņas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.2.3.

Sociālās un ekonomiskās pārmaiņas

| 2.2.3. | Sociālās
  , kultūras
  un ekonomiskās pārmaiņas |
| --- | --- |

2.2.3.

Sociālās
  , kultūras
  un ekonomiskās pārmaiņas

, kultūras

Eiropas sabiedrība ir pakļauta dziļām
  sociālekonomiskām
  pārvērtībām, sevišķi globalizācijas un tehnoloģiskās inovācijas rezultātā. Vienlaikus palielinājusies ienākumu nevienlīdzība vairumā Eiropas valstu (14). Nepieciešama uz nākotni orientēta politika ar mērķi popularizēt iekļaujošu izaugsmi un novērst nevienlīdzību,
  uzlabot
  ražīgumu (arī pilnveidot tā novērtēšanu) un cilvēkkapitālu,
  risinot
  migrācijas un integrācijas problēmas un
  atbalstot
  paaudžu solidaritāti
  un
  sociālo mobilitāti. Vienlīdzīgākai un pārtikušai nākotnei nepieciešamas izglītības un apmācības sistēmas.

sociālekonomiskām

14

uzlabot

risinot

atbalstot

un

Eiropas sabiedrība ir pakļauta dziļām
  sociālām, kulturālām un ekonomiskām
  pārvērtībām, sevišķi globalizācijas un tehnoloģiskās inovācijas rezultātā. Vienlaikus palielinājusies ienākumu nevienlīdzība vairumā Eiropas valstu (14). Nepieciešama uz nākotni orientēta politika ar mērķi popularizēt iekļaujošu izaugsmi un novērst nevienlīdzību,
  palielināt
  ražīgumu (arī pilnveidot tā novērtēšanu) un cilvēkkapitālu,
  uzlabot iedzīvotāju dzīves un darba apstākļus, risināt
  migrācijas un integrācijas problēmas un
  atbalstīt
  paaudžu solidaritāti, sociālo mobilitāti
  un kultūras integrāciju
  . Vienlīdzīgākai un pārtikušai nākotnei nepieciešamas
  pieejamas, iekļaujošas, inovatīvas un kvalitatīvas
  izglītības un apmācības sistēmas.

sociālām, kulturālām un ekonomiskām

14

palielināt

uzlabot iedzīvotāju dzīves un darba apstākļus, risināt

atbalstīt

un kultūras integrāciju

pieejamas, iekļaujošas, inovatīvas un kvalitatīvas

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Zināšanu bāze ieteikumiem investīciju un politikas jomās, jo sevišķi attiecībā uz izglītību un mācībām, augstas pievienotās vērtības prasmēm, produktivitāti, sociālo mobilitāti, izaugsmi, sociālo inovāciju un darba vietu radīšanu. izglītības un mācību loma nevienlīdzības mazināšanā; |
| --- | --- |

—

Zināšanu bāze ieteikumiem investīciju un politikas jomās, jo sevišķi attiecībā uz izglītību un mācībām, augstas pievienotās vērtības prasmēm, produktivitāti, sociālo mobilitāti, izaugsmi, sociālo inovāciju un darba vietu radīšanu. izglītības un mācību loma nevienlīdzības mazināšanā;

| — | Zināšanu bāze ieteikumiem investīciju un politikas jomās, jo sevišķi attiecībā uz izglītību un mācībām, augstas pievienotās vērtības prasmēm, produktivitāti, sociālo mobilitāti, izaugsmi, sociālo inovāciju un darba vietu radīšanu. izglītības un mācību loma nevienlīdzības mazināšanā; |
| --- | --- |

—

Zināšanu bāze ieteikumiem investīciju un politikas jomās, jo sevišķi attiecībā uz izglītību un mācībām, augstas pievienotās vērtības prasmēm, produktivitāti, sociālo mobilitāti, izaugsmi, sociālo inovāciju un darba vietu radīšanu. izglītības un mācību loma nevienlīdzības mazināšanā;

| — | starpnozaru pētniecība, apvienojot pētījumus par tehnoloģisko pārmaiņu radīto ietekmi uz ekonomiku, kultūras un sociālo jomu; |
| --- | --- |

—

starpnozaru pētniecība, apvienojot pētījumus par tehnoloģisko pārmaiņu radīto ietekmi uz ekonomiku, kultūras un sociālo jomu;

starpnozaru pētniecība, apvienojot pētījumus par tehnoloģisko pārmaiņu radīto ietekmi uz ekonomiku, kultūras un sociālo jomu;

| — | sociālā ilgtspēja, kas nav balstīta tikai uz IKP rādītājiem, jo sevišķi saistībā ar jaunajiem ekonomiskajiem un uzņēmējdarbības modeļiem un jaunajām finanšu tehnoloģijām; |
| --- | --- |

—

sociālā ilgtspēja, kas nav balstīta tikai uz IKP rādītājiem, jo sevišķi saistībā ar jaunajiem ekonomiskajiem un uzņēmējdarbības modeļiem un jaunajām finanšu tehnoloģijām;

| — | sociālā ilgtspēja, kas nav balstīta tikai uz IKP rādītājiem, jo sevišķi saistībā ar jaunajiem ekonomiskajiem un uzņēmējdarbības modeļiem
  , tādiem kā sociālā ekonomika,
  un jaunajām finanšu tehnoloģijām; |
| --- | --- |

—

sociālā ilgtspēja, kas nav balstīta tikai uz IKP rādītājiem, jo sevišķi saistībā ar jaunajiem ekonomiskajiem un uzņēmējdarbības modeļiem
  , tādiem kā sociālā ekonomika,
  un jaunajām finanšu tehnoloģijām;

, tādiem kā sociālā ekonomika,

| — | statistiskie un citi ekonomikas instrumenti labākai izpratnei par izaugsmi un inovāciju ilgstoši lēna produktivitātes pieauguma kontekstā; |
| --- | --- |

—

statistiskie un citi ekonomikas instrumenti labākai izpratnei par izaugsmi un inovāciju ilgstoši lēna produktivitātes pieauguma kontekstā;

| — | statistiskie un citi ekonomikas
  un kvantitatīvie
  instrumenti labākai izpratnei par
  ilgtspējīgu
  izaugsmi un inovāciju ilgstoši lēna produktivitātes pieauguma kontekstā; |
| --- | --- |

—

statistiskie un citi ekonomikas
  un kvantitatīvie
  instrumenti labākai izpratnei par
  ilgtspējīgu
  izaugsmi un inovāciju ilgstoši lēna produktivitātes pieauguma kontekstā;

un kvantitatīvie

ilgtspējīgu

| — | jauni darba veidi, darba, tendenču un pārmaiņu loma darba tirgos un saistībā ar ienākumiem mūsdienu sabiedrībā un to ietekme uz ienākumu sadalījumu, nediskrimināciju, ieskaitot dzimumu līdztiesību, un sociālo iekļautību; |
| --- | --- |

—

jauni darba veidi, darba, tendenču un pārmaiņu loma darba tirgos un saistībā ar ienākumiem mūsdienu sabiedrībā un to ietekme uz ienākumu sadalījumu, nediskrimināciju, ieskaitot dzimumu līdztiesību, un sociālo iekļautību;

| — | jauni darba veidi, darba, tendenču un pārmaiņu loma darba tirgos un saistībā ar ienākumiem mūsdienu sabiedrībā un to ietekme uz ienākumu sadalījumu, nediskrimināciju, ieskaitot dzimumu līdztiesību, un sociālo iekļautību; |
| --- | --- |

—

jauni darba veidi, darba, tendenču un pārmaiņu loma darba tirgos un saistībā ar ienākumiem mūsdienu sabiedrībā un to ietekme uz ienākumu sadalījumu, nediskrimināciju, ieskaitot dzimumu līdztiesību, un sociālo iekļautību;

| — | nodokļu un pabalstu sistēmas kopā ar sociālo apdrošināšanu un sociālo ieguldījumu politikām, kuru mērķis ir mazināt nevienlīdzību un novērst tehnoloģiju, demogrāfijas un daudzveidības negatīvo ietekmi; |
| --- | --- |

—

nodokļu un pabalstu sistēmas kopā ar sociālo apdrošināšanu un sociālo ieguldījumu politikām, kuru mērķis ir mazināt nevienlīdzību un novērst tehnoloģiju, demogrāfijas un daudzveidības negatīvo ietekmi;

| — | nodokļu un pabalstu sistēmas kopā ar sociālo apdrošināšanu un sociālo ieguldījumu politikām,
  nodokļu oāzēm un nodokļu taisnīgu iekasēšanu,
  kuru mērķis ir mazināt nevienlīdzību un novērst tehnoloģiju, demogrāfijas un daudzveidības negatīvo ietekmi; |
| --- | --- |

—

nodokļu un pabalstu sistēmas kopā ar sociālo apdrošināšanu un sociālo ieguldījumu politikām,
  nodokļu oāzēm un nodokļu taisnīgu iekasēšanu,
  kuru mērķis ir mazināt nevienlīdzību un novērst tehnoloģiju, demogrāfijas un daudzveidības negatīvo ietekmi;

nodokļu oāzēm un nodokļu taisnīgu iekasēšanu,

| — | stratēģijas tādu jautājumu risināšanai kā demogrāfiskās pārmaiņas, urbanizācija pretstatā iedzīvotāju aizplūšanai no lauku reģioniem, sociālekonomiskās atstumtības novēršana un dzīves kvalitātes uzlabošana lauku reģionos, tostarp izmantojot modernākās tehnoloģijas un digitālos risinājumus; |
| --- | --- |

—

stratēģijas tādu jautājumu risināšanai kā demogrāfiskās pārmaiņas, urbanizācija pretstatā iedzīvotāju aizplūšanai no lauku reģioniem, sociālekonomiskās atstumtības novēršana un dzīves kvalitātes uzlabošana lauku reģionos, tostarp izmantojot modernākās tehnoloģijas un digitālos risinājumus;

stratēģijas tādu jautājumu risināšanai kā demogrāfiskās pārmaiņas, urbanizācija pretstatā iedzīvotāju aizplūšanai no lauku reģioniem, sociālekonomiskās atstumtības novēršana un dzīves kvalitātes uzlabošana lauku reģionos, tostarp izmantojot modernākās tehnoloģijas un digitālos risinājumus;

| — | cilvēku mobilitāte pasaules un vietējā kontekstā labākai migrācijas pārvaldībai un migrantu, to starpā bēgļu, integrācijai; starptautisko saistību un cilvēktiesību ievērošana; plašāka, uzlabota piekļuve kvalitatīvai izglītībai, mācībām, atbalsta pakalpojumiem, aktīvam un iekļaujošam pilsoniskumam, sevišķi attiecībā uz neaizsargātajiem sabiedrības locekļiem; |
| --- | --- |

—

cilvēku mobilitāte pasaules un vietējā kontekstā labākai migrācijas pārvaldībai un migrantu, to starpā bēgļu, integrācijai; starptautisko saistību un cilvēktiesību ievērošana; plašāka, uzlabota piekļuve kvalitatīvai izglītībai, mācībām, atbalsta pakalpojumiem, aktīvam un iekļaujošam pilsoniskumam, sevišķi attiecībā uz neaizsargātajiem sabiedrības locekļiem;

| — | cilvēku mobilitāte pasaules un vietējā kontekstā labākai migrācijas pārvaldībai un migrantu, to starpā bēgļu, integrācijai; starptautisko saistību un cilvēktiesību ievērošana; plašāka, uzlabota piekļuve kvalitatīvai izglītībai, mācībām, atbalsta pakalpojumiem, aktīvam un iekļaujošam pilsoniskumam, sevišķi attiecībā uz neaizsargātajiem sabiedrības locekļiem; |
| --- | --- |

—

cilvēku mobilitāte pasaules un vietējā kontekstā labākai migrācijas pārvaldībai un migrantu, to starpā bēgļu, integrācijai; starptautisko saistību un cilvēktiesību ievērošana; plašāka, uzlabota piekļuve kvalitatīvai izglītībai, mācībām, atbalsta pakalpojumiem, aktīvam un iekļaujošam pilsoniskumam, sevišķi attiecībā uz neaizsargātajiem sabiedrības locekļiem;

| — | izglītības un mācību sistēmas, kas veicina un vislabākajā veidā izmanto ES digitālās pārmaiņas, kā arī pārvalda riskus, ko rada pasaules savstarpējā sasaiste un tehnoloģiski inovējumi, it īpaši augošie interneta riski, ētiskie apsvērumi, sociālekonomiskā nevienlīdzība un radikālas pārmaiņas tirgos; |
| --- | --- |

—

izglītības un mācību sistēmas, kas veicina un vislabākajā veidā izmanto ES digitālās pārmaiņas, kā arī pārvalda riskus, ko rada pasaules savstarpējā sasaiste un tehnoloģiski inovējumi, it īpaši augošie interneta riski, ētiskie apsvērumi, sociālekonomiskā nevienlīdzība un radikālas pārmaiņas tirgos;

| — | izglītības un mācību sistēmas, kas veicina un vislabākajā veidā izmanto ES digitālās pārmaiņas, kā arī pārvalda riskus, ko rada pasaules savstarpējā sasaiste un tehnoloģiski inovējumi, it īpaši augošie interneta riski, ētiskie apsvērumi, sociālekonomiskā nevienlīdzība un radikālas pārmaiņas tirgos; |
| --- | --- |

—

izglītības un mācību sistēmas, kas veicina un vislabākajā veidā izmanto ES digitālās pārmaiņas, kā arī pārvalda riskus, ko rada pasaules savstarpējā sasaiste un tehnoloģiski inovējumi, it īpaši augošie interneta riski, ētiskie apsvērumi, sociālekonomiskā nevienlīdzība un radikālas pārmaiņas tirgos;

| — | valsts iestāžu modernizācija, lai tās atbilstu pilsoņu cerībām saistībā ar pakalpojumu sniegšanu, pārredzamību, pieejamību, atvērtību,
  atbildību
  un lietotāja centrālo lomu; |
| --- | --- |

—

valsts iestāžu modernizācija, lai tās atbilstu pilsoņu cerībām saistībā ar pakalpojumu sniegšanu, pārredzamību, pieejamību, atvērtību,
  atbildību
  un lietotāja centrālo lomu;

atbildību

| — | valsts iestāžu modernizācija, lai tās atbilstu pilsoņu cerībām
  un vajadzībām
  saistībā ar pakalpojumu sniegšanu, pārredzamību, pieejamību, atvērtību,
  pārskatatbildību
  un lietotāja centrālo lomu; |
| --- | --- |

—

valsts iestāžu modernizācija, lai tās atbilstu pilsoņu cerībām
  un vajadzībām
  saistībā ar pakalpojumu sniegšanu, pārredzamību, pieejamību, atvērtību,
  pārskatatbildību
  un lietotāja centrālo lomu;

un vajadzībām

pārskatatbildību

| — | tiesiskuma sistēmu efektivitāte un uzlabota piekļuve tiesiskumam, pamatojoties uz tiesu varas neatkarību un tiesiskuma principiem, ar taisnīgām, efektīvām un pārredzamām procesuālajām metodēm civillietās un krimināllietās. |
| --- | --- |

—

tiesiskuma sistēmu efektivitāte un uzlabota piekļuve tiesiskumam, pamatojoties uz tiesu varas neatkarību un tiesiskuma principiem, ar taisnīgām, efektīvām un pārredzamām procesuālajām metodēm civillietās un krimināllietās.

| — | tiesiskuma sistēmu efektivitāte un uzlabota piekļuve tiesiskumam, pamatojoties uz tiesu varas neatkarību un tiesiskuma principiem, ar taisnīgām, efektīvām
  , pieejamām
  un pārredzamām procesuālajām metodēm civillietās un krimināllietās. |
| --- | --- |

—

tiesiskuma sistēmu efektivitāte un uzlabota piekļuve tiesiskumam, pamatojoties uz tiesu varas neatkarību un tiesiskuma principiem, ar taisnīgām, efektīvām
  , pieejamām
  un pārredzamām procesuālajām metodēm civillietās un krimināllietās.

, pieejamām

| — | esošu un jaunu dzimumu nevienlīdzības izpausmju noteikšana un ar globālo pārveidi saistītu vajadzību apzināšana, kā arī novatorisku metožu izstrāde dzimumu stereotipu un dzimumu aizspriedumu risināšanai. |
| --- | --- |

—

esošu un jaunu dzimumu nevienlīdzības izpausmju noteikšana un ar globālo pārveidi saistītu vajadzību apzināšana, kā arī novatorisku metožu izstrāde dzimumu stereotipu un dzimumu aizspriedumu risināšanai.

esošu un jaunu dzimumu nevienlīdzības izpausmju noteikšana un ar globālo pārveidi saistītu vajadzību apzināšana, kā arī novatorisku metožu izstrāde dzimumu stereotipu un dzimumu aizspriedumu risināšanai.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.4. punkts

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.2.4. | Pret katastrofām noturīgas sabiedrības |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.2.4.

Pret katastrofām noturīgas sabiedrības

| 2.2.4. | Sociālās zinātnes un humanitārās zinātnes |
| --- | --- |

2.2.4.

Sociālās zinātnes un humanitārās zinātnes

Katastrofas var izraisīt daudzi avoti, gan daba, gan cilvēks: teroristu uzbrukumi, ar klimatu saistītas dabas parādības un citi ārkārtas gadījumi (arī jūras līmeņa celšanās), meža ugunsgrēki, karstuma viļņi, plūdi, zemestrīces, cunami un vulkānu aktivitāte, ūdeņu krīzes, kosmiskie laikapstākļi, rūpniecības un transporta katastrofas, kodoliski, radioloģiski, bioloģiski un ķīmiski (CBRN) atgadījumi, kā arī kaskādveida riski. Mērķis ir novērst un mazināt katastrofu izraisīto nāves gadījumu skaitu, kaitējumu veselībai un videi, ekonomiskos un materiālos zaudējumus, nodrošināt pārtikas drošību, kā arī uzlabot izpratni par katastrofu riskiem un to mazināšanu un gūt mācības pēc katastrofām.

Katastrofas var izraisīt daudzi avoti, gan daba, gan cilvēks: teroristu uzbrukumi, ar klimatu saistītas dabas parādības un citi ārkārtas gadījumi (arī jūras līmeņa celšanās), meža ugunsgrēki, karstuma viļņi, plūdi, zemestrīces, cunami un vulkānu aktivitāte, ūdeņu krīzes, kosmiskie laikapstākļi, rūpniecības un transporta katastrofas, kodoliski, radioloģiski, bioloģiski un ķīmiski (CBRN) atgadījumi, kā arī kaskādveida riski. Mērķis ir novērst un mazināt katastrofu izraisīto nāves gadījumu skaitu, kaitējumu veselībai un videi, ekonomiskos un materiālos zaudējumus, nodrošināt pārtikas drošību, kā arī uzlabot izpratni par katastrofu riskiem un to mazināšanu un gūt mācības pēc katastrofām.

Pētniecība sociālo un humanitāro zinātņu jomā jābūt integrētai visās “Apvārsnis Eiropa” prioritātēs, jo īpaši veicinot politikas veidošanai nepieciešamo pierādījumu bāzi starptautiskā, Savienības, valsts, reģionālā un vietējā līmenī. Papildus tam paredz īpašu atbalstu, tostarp arī atbalstu politikas veidošanai, šādos pamatvirzienos.

Pētniecība sociālo un humanitāro zinātņu jomā jābūt integrētai visās “Apvārsnis Eiropa” prioritātēs, jo īpaši veicinot politikas veidošanai nepieciešamo pierādījumu bāzi starptautiskā, Savienības, valsts, reģionālā un vietējā līmenī. Papildus tam paredz īpašu atbalstu, tostarp arī atbalstu politikas veidošanai, šādos pamatvirzienos.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Tehnoloģijas un iespējas pirmās palīdzības sniedzējiem, lai varētu sniegt ārkārtas palīdzību krīzes un katastrofas situācijās; |
| --- | --- |

—

Tehnoloģijas un iespējas pirmās palīdzības sniedzējiem, lai varētu sniegt ārkārtas palīdzību krīzes un katastrofas situācijās;

Tehnoloģijas un iespējas pirmās palīdzības sniedzējiem, lai varētu sniegt ārkārtas palīdzību krīzes un katastrofas situācijās;

| — | sabiedrības spējas labāk pārvaldīt un samazināt katastrofu risku, citu vidū izmantojot dabā balstītus risinājumus, uzlabojot profilaksi, gatavību un spēju reaģēt uz esošajiem un jauniem riskiem; |
| --- | --- |

—

sabiedrības spējas labāk pārvaldīt un samazināt katastrofu risku, citu vidū izmantojot dabā balstītus risinājumus, uzlabojot profilaksi, gatavību un spēju reaģēt uz esošajiem un jauniem riskiem;

sabiedrības spējas labāk pārvaldīt un samazināt katastrofu risku, citu vidū izmantojot dabā balstītus risinājumus, uzlabojot profilaksi, gatavību un spēju reaģēt uz esošajiem un jauniem riskiem;

| — | aprīkojuma un procedūru sadarbspēja, lai veicinātu sadarbību pārrobežu operācijās un integrētu ES tirgu. |
| --- | --- |

—

aprīkojuma un procedūru sadarbspēja, lai veicinātu sadarbību pārrobežu operācijās un integrētu ES tirgu.

aprīkojuma un procedūru sadarbspēja, lai veicinātu sadarbību pārrobežu operācijās un integrētu ES tirgu.

| — | Sociālās, ekonomiskās un politiskās iekļaušanas un pozitīvas starpkultūru dinamikas analīze un attīstība Eiropā un ar starptautiskajiem partneriem; |
| --- | --- |

—

Sociālās, ekonomiskās un politiskās iekļaušanas un pozitīvas starpkultūru dinamikas analīze un attīstība Eiropā un ar starptautiskajiem partneriem;

Sociālās, ekonomiskās un politiskās iekļaušanas un pozitīvas starpkultūru dinamikas analīze un attīstība Eiropā un ar starptautiskajiem partneriem;

| — | lielāka izpratne par pārmaiņām Eiropas sabiedrībā un to ietekmi; |
| --- | --- |

—

lielāka izpratne par pārmaiņām Eiropas sabiedrībā un to ietekmi;

lielāka izpratne par pārmaiņām Eiropas sabiedrībā un to ietekmi;

| — | lielāko problēmu risināšana saistībā ar Eiropas sociālās kohēzijas, imigrācijas, integrācijas, demogrāfisko pārmaiņu, novecošanas, invaliditātes, izglītības, nabadzības un sociālās atstumtības modeļiem; |
| --- | --- |

—

lielāko problēmu risināšana saistībā ar Eiropas sociālās kohēzijas, imigrācijas, integrācijas, demogrāfisko pārmaiņu, novecošanas, invaliditātes, izglītības, nabadzības un sociālās atstumtības modeļiem;

lielāko problēmu risināšana saistībā ar Eiropas sociālās kohēzijas, imigrācijas, integrācijas, demogrāfisko pārmaiņu, novecošanas, invaliditātes, izglītības, nabadzības un sociālās atstumtības modeļiem;

| — | atbalsts pētījumiem ar mērķi izprast identitāti un piederības sajūtu starp kopienām, reģioniem un valstīm. |
| --- | --- |

—

atbalsts pētījumiem ar mērķi izprast identitāti un piederības sajūtu starp kopienām, reģioniem un valstīm.

atbalsts pētījumiem ar mērķi izprast identitāti un piederības sajūtu starp kopienām, reģioniem un valstīm.

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.5. punkts

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Aizsardzība un drošība |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.2.5.

2.2.5.

Aizsardzība un drošība

svītrots

svītrots

Nepieciešams aizsargāt pilsoņus pret drošības apdraudējumiem, ko rada noziedzīgas, arī teroristiskas, darbības un hibrīddraudi, kā arī reaģēt uz šiem draudiem; aizsargāt cilvēkus, publiskas vietas un kritisko infrastruktūru pret fiziskiem (ieskaitot ķīmiskus, bioloģiskus, radioloģiskus, kodolmateriālu un sprāgstvielu (CBRN-E)) uzbrukumiem un kiberuzbrukumiem; cīnīties pret terorismu un radikalizāciju, veidojot arī izpratni par teroristu idejām un uzskatiem un apkarojot tos; novērst smagus noziegumus un cīnīties pret tiem, arī pret kibernoziegumiem un organizēto noziedzību; sniegt atbalstu upuriem; izsekot noziedzīgas finanšu plūsmas; atbalstīt datu izmantošanu tiesībaizsardzībai un nodrošināt personas datu aizsardzību tiesībaizsardzības pasākumos; atbalstīt ES gaisa, zemes un jūras robežu pārvaldību cilvēku un preču plūsmas vajadzībām. Ir svarīgi saglabāt elastīgumu, lai ātri risinātu jaunas drošības problēmas, kas var rasties.

Nepieciešams aizsargāt pilsoņus pret drošības apdraudējumiem, ko rada noziedzīgas, arī teroristiskas, darbības un hibrīddraudi, kā arī reaģēt uz šiem draudiem; aizsargāt cilvēkus, publiskas vietas un kritisko infrastruktūru pret fiziskiem (ieskaitot ķīmiskus, bioloģiskus, radioloģiskus, kodolmateriālu un sprāgstvielu (CBRN-E)) uzbrukumiem un kiberuzbrukumiem; cīnīties pret terorismu un radikalizāciju, veidojot arī izpratni par teroristu idejām un uzskatiem un apkarojot tos; novērst smagus noziegumus un cīnīties pret tiem, arī pret kibernoziegumiem un organizēto noziedzību; sniegt atbalstu upuriem; izsekot noziedzīgas finanšu plūsmas; atbalstīt datu izmantošanu tiesībaizsardzībai un nodrošināt personas datu aizsardzību tiesībaizsardzības pasākumos; atbalstīt ES gaisa, zemes un jūras robežu pārvaldību cilvēku un preču plūsmas vajadzībām. Ir svarīgi saglabāt elastīgumu, lai ātri risinātu jaunas drošības problēmas, kas var rasties.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Novatoriskas pieejas un tehnoloģijas drošības darbiniekiem (policijai, robežsardzei un krasta apsardzei, muitniekiem), sabiedrības veselības aprūpes darbiniekiem, infrastruktūras apsaimniekotājiem un tiem, kuru pārziņā ir atklātas vietas; |
| --- | --- |

—

Novatoriskas pieejas un tehnoloģijas drošības darbiniekiem (policijai, robežsardzei un krasta apsardzei, muitniekiem), sabiedrības veselības aprūpes darbiniekiem, infrastruktūras apsaimniekotājiem un tiem, kuru pārziņā ir atklātas vietas;

Novatoriskas pieejas un tehnoloģijas drošības darbiniekiem (policijai, robežsardzei un krasta apsardzei, muitniekiem), sabiedrības veselības aprūpes darbiniekiem, infrastruktūras apsaimniekotājiem un tiem, kuru pārziņā ir atklātas vietas;

| — | noziedzības un vardarbīgas radikalizācijas cilvēcīgās un sociālās dimensijas attiecībā uz tiem, kuri iesaistījušies vai potenciāli varētu iesaistīties šādās darbībās, kā arī tiem, kuri no tām cietuši vai potenciāli varētu ciest; |
| --- | --- |

—

noziedzības un vardarbīgas radikalizācijas cilvēcīgās un sociālās dimensijas attiecībā uz tiem, kuri iesaistījušies vai potenciāli varētu iesaistīties šādās darbībās, kā arī tiem, kuri no tām cietuši vai potenciāli varētu ciest;

noziedzības un vardarbīgas radikalizācijas cilvēcīgās un sociālās dimensijas attiecībā uz tiem, kuri iesaistījušies vai potenciāli varētu iesaistīties šādās darbībās, kā arī tiem, kuri no tām cietuši vai potenciāli varētu ciest;

| — | pilsoņu, publisko iestāžu un industriju domāšanas veids, lai novērstu jaunu drošības risku rašanos un mazinātu esošos riskus, ieskaitot tos, kurus rada jaunas tehnoloģijas, piemēram, mākslīgais intelekts; |
| --- | --- |

—

pilsoņu, publisko iestāžu un industriju domāšanas veids, lai novērstu jaunu drošības risku rašanos un mazinātu esošos riskus, ieskaitot tos, kurus rada jaunas tehnoloģijas, piemēram, mākslīgais intelekts;

pilsoņu, publisko iestāžu un industriju domāšanas veids, lai novērstu jaunu drošības risku rašanos un mazinātu esošos riskus, ieskaitot tos, kurus rada jaunas tehnoloģijas, piemēram, mākslīgais intelekts;

| — | cīņa pret dezinformāciju un viltus ziņām, kas ietekmē aizsardzības iespējas; |
| --- | --- |

—

cīņa pret dezinformāciju un viltus ziņām, kas ietekmē aizsardzības iespējas;

cīņa pret dezinformāciju un viltus ziņām, kas ietekmē aizsardzības iespējas;

| — | aprīkojuma un procedūru sadarbspēja, lai veicinātu pārrobežu un starpaģentūru sadarbību un veidotu integrētu ES tirgu; |
| --- | --- |

—

aprīkojuma un procedūru sadarbspēja, lai veicinātu pārrobežu un starpaģentūru sadarbību un veidotu integrētu ES tirgu;

aprīkojuma un procedūru sadarbspēja, lai veicinātu pārrobežu un starpaģentūru sadarbību un veidotu integrētu ES tirgu;

| — | personas datu aizsardzība tiesībaizsardzības pasākumos, īpaši sakarā ar tehnoloģijas straujo attīstību. |
| --- | --- |

—

personas datu aizsardzība tiesībaizsardzības pasākumos, īpaši sakarā ar tehnoloģijas straujo attīstību.

personas datu aizsardzība tiesībaizsardzības pasākumos, īpaši sakarā ar tehnoloģijas straujo attīstību.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.6. punkts

I pielikums – II pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2.2.6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.2.6. | Kiberdrošība |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.2.6.

2.2.6.

Kiberdrošība

svītrots

svītrots

Ļaunprātīgas kiberdarbības ne tikai apdraud mūsu ekonomiku, bet arī pašu mūsu demokrātiju, brīvību un vērtību funkcionēšanu. Kiberdraudi bieži ir noziedzīgi un vērsti uz finansiāla labuma gūšanu, taču tie var būt arī politiski un stratēģiski. Mūsu nākotnes drošība un pārticība ir atkarīga no mūsu spējas aizsargāt ES pret kiberdraudiem. Digitālo pārmaiņu dēļ nepieciešams būtiski uzlabot kiberdrošību, lai nodrošinātu aizsardzību daudzajām lietu interneta (IoT) ierīcēm, kuras visdrīzāk ir pieslēgtas internetam, to vidū ierīcēm, kuras kontrolē elektrotīklus, automašīnas un transporta tīklus, slimnīcas, finanses, publiskās iestādes, rūpnīcas, mājas. Eiropai jākļūst noturīgākai pret kiberuzbrukumiem un jāizveido efektīva kiberatturēšana.

Ļaunprātīgas kiberdarbības ne tikai apdraud mūsu ekonomiku, bet arī pašu mūsu demokrātiju, brīvību un vērtību funkcionēšanu. Kiberdraudi bieži ir noziedzīgi un vērsti uz finansiāla labuma gūšanu, taču tie var būt arī politiski un stratēģiski. Mūsu nākotnes drošība un pārticība ir atkarīga no mūsu spējas aizsargāt ES pret kiberdraudiem. Digitālo pārmaiņu dēļ nepieciešams būtiski uzlabot kiberdrošību, lai nodrošinātu aizsardzību daudzajām lietu interneta (IoT) ierīcēm, kuras visdrīzāk ir pieslēgtas internetam, to vidū ierīcēm, kuras kontrolē elektrotīklus, automašīnas un transporta tīklus, slimnīcas, finanses, publiskās iestādes, rūpnīcas, mājas. Eiropai jākļūst noturīgākai pret kiberuzbrukumiem un jāizveido efektīva kiberatturēšana.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Tehnoloģijas digitālo vērtību ķēdē (no drošības komponentēm līdz kriptogrāfijai un pašdziedējošai programmatūrai un tīkliem); |
| --- | --- |

—

Tehnoloģijas digitālo vērtību ķēdē (no drošības komponentēm līdz kriptogrāfijai un pašdziedējošai programmatūrai un tīkliem);

Tehnoloģijas digitālo vērtību ķēdē (no drošības komponentēm līdz kriptogrāfijai un pašdziedējošai programmatūrai un tīkliem);

| — | tehnoloģijas esošo kiberdrošības draudu novēršanai, nākotnes vajadzību paredzēšanai un konkurējošas rūpniecības uzturēšanai; |
| --- | --- |

—

tehnoloģijas esošo kiberdrošības draudu novēršanai, nākotnes vajadzību paredzēšanai un konkurējošas rūpniecības uzturēšanai;

tehnoloģijas esošo kiberdrošības draudu novēršanai, nākotnes vajadzību paredzēšanai un konkurējošas rūpniecības uzturēšanai;

| — | Eiropas kiberdrošības kompetences tīkls un kompetences centrs. |
| --- | --- |

—

Eiropas kiberdrošības kompetences tīkls un kompetences centrs.

Eiropas kiberdrošības kompetences tīkls un kompetences centrs.

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 2.a punkts (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a | KOPA “DROŠA SABIEDRĪBA” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a

2.a

KOPA “DROŠA SABIEDRĪBA”

| 2.a.1. | Pamatojums |
| --- | --- |

2.a.1.

2.a.1.

Pamatojums

Pārveidojumu un pieaugošu globālo savstarpējo atkarību un apdraudējumu kontekstā pētniecībai un inovācijai ir ārkārtīgi liela loma Eiropas drošības garantēšanā.

Pārveidojumu un pieaugošu globālo savstarpējo atkarību un apdraudējumu kontekstā pētniecībai un inovācijai ir ārkārtīgi liela loma Eiropas drošības garantēšanā.

Lai arī Eiropā nenorisinās liela mēroga militārā agresija, šobrīd ir jārisina problēmas, kas izriet no jauniem drošības apdraudējumiem. Dažādi teroristu uzbrukumi, vardarbīga radikalizācija, kā arī kiberuzbrukumi un hibrīddraudi rada būtiskas drošības problēmas un papildu spriedzi sabiedrībai. ES šīs problēmas ir jārisina un jāgarantē sabiedrības drošība, vienlaikus saglabājot individuālo brīvību un pamattiesības.

Lai arī Eiropā nenorisinās liela mēroga militārā agresija, šobrīd ir jārisina problēmas, kas izriet no jauniem drošības apdraudējumiem. Dažādi teroristu uzbrukumi, vardarbīga radikalizācija, kā arī kiberuzbrukumi un hibrīddraudi rada būtiskas drošības problēmas un papildu spriedzi sabiedrībai. ES šīs problēmas ir jārisina un jāgarantē sabiedrības drošība, vienlaikus saglabājot individuālo brīvību un pamattiesības.

Drošības pētniecība ir daļa no plašākiem ES centieniem izpildīt šo un citus uzdevumus. Tā sekmē spēju attīstības procesu, ļaujot tehnoloģiju, risinājumu un lietojumu nākotnes pieejamībai novērst politikas veidotāju un galalietotāju, jo īpaši valsts iestāžu, konstatētos trūkumus.

Drošības pētniecība ir daļa no plašākiem ES centieniem izpildīt šo un citus uzdevumus. Tā sekmē spēju attīstības procesu, ļaujot tehnoloģiju, risinājumu un lietojumu nākotnes pieejamībai novērst politikas veidotāju un galalietotāju, jo īpaši valsts iestāžu, konstatētos trūkumus.

Šāda pētniecība un inovācija atbilst Romas programmā izteiktajām saistībām strādāt, lai veidotu “drošu Eiropu”, sekmējot drošības savienību. Tiks izmantotas sinerģijas ar taisnīguma programmu un tiesību un vērtību programmu, kas atbalsta pasākumus taisnīguma pieejamības, upuru tiesību, dzimumu līdztiesības, nediskriminēšanas, datu aizsardzības un Eiropas pilsonības popularizēšanas jomā.

Šāda pētniecība un inovācija atbilst Romas programmā izteiktajām saistībām strādāt, lai veidotu “drošu Eiropu”, sekmējot drošības savienību. Tiks izmantotas sinerģijas ar taisnīguma programmu un tiesību un vērtību programmu, kas atbalsta pasākumus taisnīguma pieejamības, upuru tiesību, dzimumu līdztiesības, nediskriminēšanas, datu aizsardzības un Eiropas pilsonības popularizēšanas jomā.

Pilnībā tiks izmantoti pieejamie instrumenti, arī Eiropas kosmosa programma (Galileo un EGNOS, Copernicus, kosmosa stāvokļa uzraudzība un valdības satelītsakari).

Pilnībā tiks izmantoti pieejamie instrumenti, arī Eiropas kosmosa programma (Galileo un EGNOS, Copernicus, kosmosa stāvokļa uzraudzība un valdības satelītsakari).

Eiropai jāturpina pētniecības un inovācijas centieni nolūkā uzlabot kiberdrošību, digitālo privātumu, personas datu aizsardzību un apkarot nepatiesas un kaitīgas informācijas izplatīšanu un tādējādi aizsargāt demokrātijas un ekonomikas stabilitāti. Terorisms, vardarbīga radikalizācija, ideoloģiski motivēta vardarbība, kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecība, kiberuzbrukumi, organizētā noziedzība, izvairīšanās no nodokļiem, noziegumi pret vidi un vides katastrofas ir tikai daži no jautājumiem, kas tiks risināti šajā kopā.

Eiropai jāturpina pētniecības un inovācijas centieni nolūkā uzlabot kiberdrošību, digitālo privātumu, personas datu aizsardzību un apkarot nepatiesas un kaitīgas informācijas izplatīšanu un tādējādi aizsargāt demokrātijas un ekonomikas stabilitāti. Terorisms, vardarbīga radikalizācija, ideoloģiski motivēta vardarbība, kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecība, kiberuzbrukumi, organizētā noziedzība, izvairīšanās no nodokļiem, noziegumi pret vidi un vides katastrofas ir tikai daži no jautājumiem, kas tiks risināti šajā kopā.

Lai paredzētu, novērstu un pārvaldītu riskus un draudus, ir ne tikai jāapņemas veikt pētniecība, bet arī turpmāk jāizstrādā un jāievieš novatoriskas tehnoloģijas, risinājumi, prognozēšanas instrumenti un zināšanas, jāstimulē sadarbība starp pakalpojumu sniedzējiem un publiskiem lietotājiem, jārod risinājumi, jānovērš un jāapkaro privātuma ļaunprātīga izmantošana un cilvēktiesību pārkāpumi, vienlaikus nodrošinot Eiropas iedzīvotāju individuālās tiesības un brīvību.

Lai paredzētu, novērstu un pārvaldītu riskus un draudus, ir ne tikai jāapņemas veikt pētniecība, bet arī turpmāk jāizstrādā un jāievieš novatoriskas tehnoloģijas, risinājumi, prognozēšanas instrumenti un zināšanas, jāstimulē sadarbība starp pakalpojumu sniedzējiem un publiskiem lietotājiem, jārod risinājumi, jānovērš un jāapkaro privātuma ļaunprātīga izmantošana un cilvēktiesību pārkāpumi, vienlaikus nodrošinot Eiropas iedzīvotāju individuālās tiesības un brīvību.

Lai palielinātu pētniecības un inovācijas papildināmību, stiprina valstu drošības iestāžu starptautiskās apmaiņas un sadarbības centienus. Valstu drošības iestādes tiek mudinātas piedalīties ES pētniecības un inovācijas centienos, lai stimulētu to spējas sadarboties un sazināties visos atbilstīgajos līmeņos, apmainīties ar datiem, gūt labumu no kopējiem standartiem tehnoloģiju, procedūru, aprīkojuma un mūsdienīgu rezultātu ar noziedzību saistītu zinātņu un apmācības jomā, kā arī lai atbalstītu ekspertu zināšanu priekšrocības.

Lai palielinātu pētniecības un inovācijas papildināmību, stiprina valstu drošības iestāžu starptautiskās apmaiņas un sadarbības centienus. Valstu drošības iestādes tiek mudinātas piedalīties ES pētniecības un inovācijas centienos, lai stimulētu to spējas sadarboties un sazināties visos atbilstīgajos līmeņos, apmainīties ar datiem, gūt labumu no kopējiem standartiem tehnoloģiju, procedūru, aprīkojuma un mūsdienīgu rezultātu ar noziedzību saistītu zinātņu un apmācības jomā, kā arī lai atbalstītu ekspertu zināšanu priekšrocības.

Turklāt izstrādā iepirkumu programmu, lai atbalstītu prototipus un atvieglotu testēšanu publiskā sektora struktūrām un novatorisku risinājumu iegādi posmam pirms produkta laišanas tirgū.

Turklāt izstrādā iepirkumu programmu, lai atbalstītu prototipus un atvieglotu testēšanu publiskā sektora struktūrām un novatorisku risinājumu iegādi posmam pirms produkta laišanas tirgū.

Pasākumi tieši sekmēs šādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 1 — Nabadzības izskaušana; IAM 4 — Kvalitatīva izglītība; IAM — Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme; IAM 9 — Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra; IAM 10 — Nevienlīdzību mazināšana; IAM 11 — Ilgtspējīgas pilsētas un kopienas; IAM 16 — Miers, taisnīgums un spēcīgas iestādes.

Pasākumi tieši sekmēs šādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 1 — Nabadzības izskaušana; IAM 4 — Kvalitatīva izglītība; IAM — Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme; IAM 9 — Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra; IAM 10 — Nevienlīdzību mazināšana; IAM 11 — Ilgtspējīgas pilsētas un kopienas; IAM 16 — Miers, taisnīgums un spēcīgas iestādes.

| 2.a.2. | Palīdzības jomas |
| --- | --- |

2.a.2.

2.a.2.

Palīdzības jomas

| 2.a.2.1. | Organizētā noziedzība, terorisms, ekstrēmisms, radikalizācija un ideoloģiski motivēta vardarbība |
| --- | --- |

2.a.2.1.

2.a.2.1.

Organizētā noziedzība, terorisms, ekstrēmisms, radikalizācija un ideoloģiski motivēta vardarbība

Organizētā noziedzība, terorisms, ekstrēmisms, vardarbīga radikalizācija un ideoloģiski motivēta vardarbība rada lielu risku iedzīvotājiem, kā arī Eiropas sabiedrībai, ekonomikai un demokrātijas stabilitātei. Šādos noziegumos vainīgie ir gan individuāli aktori, gan ārkārtīgi organizētas noziedzīgās struktūras, kas arī darbojas starptautiskā mērogā. Lai noteiktu, novērstu un apkarotu to darbības, ir vajadzīga pētniecība un inovācija humanitāro zinātņu un tehnoloģiju jomā.

Organizētā noziedzība, terorisms, ekstrēmisms, vardarbīga radikalizācija un ideoloģiski motivēta vardarbība rada lielu risku iedzīvotājiem, kā arī Eiropas sabiedrībai, ekonomikai un demokrātijas stabilitātei. Šādos noziegumos vainīgie ir gan individuāli aktori, gan ārkārtīgi organizētas noziedzīgās struktūras, kas arī darbojas starptautiskā mērogā. Lai noteiktu, novērstu un apkarotu to darbības, ir vajadzīga pētniecība un inovācija humanitāro zinātņu un tehnoloģiju jomā.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Noziedzības un vardarbīgas radikalizācijas cilvēcīgās un sociālās dimensijas attiecībā uz tiem, kuri iesaistījušies vai potenciāli varētu iesaistīties šādās darbībās, kā arī tiem, kuri no tām cietuši vai potenciāli varētu ciest; |
| --- | --- |

—

Noziedzības un vardarbīgas radikalizācijas cilvēcīgās un sociālās dimensijas attiecībā uz tiem, kuri iesaistījušies vai potenciāli varētu iesaistīties šādās darbībās, kā arī tiem, kuri no tām cietuši vai potenciāli varētu ciest;

Noziedzības un vardarbīgas radikalizācijas cilvēcīgās un sociālās dimensijas attiecībā uz tiem, kuri iesaistījušies vai potenciāli varētu iesaistīties šādās darbībās, kā arī tiem, kuri no tām cietuši vai potenciāli varētu ciest;

| — | novatoriskas pieejas un tehnoloģijas galalietotāju, jo īpaši valstu drošības iestāžu, drošībai; |
| --- | --- |

—

novatoriskas pieejas un tehnoloģijas galalietotāju, jo īpaši valstu drošības iestāžu, drošībai;

novatoriskas pieejas un tehnoloģijas galalietotāju, jo īpaši valstu drošības iestāžu, drošībai;

| — | tehnoloģijas un darbības standarti infrastruktūras, atklātu un publisku telpu aizsardzībai; |
| --- | --- |

—

tehnoloģijas un darbības standarti infrastruktūras, atklātu un publisku telpu aizsardzībai;

tehnoloģijas un darbības standarti infrastruktūras, atklātu un publisku telpu aizsardzībai;

| — | prognozēšana, atklāšana, novēršana un aizsardzība pret smagu un organizētu noziegumu, ideoloģiski motivētas radikalizācijas, vardarbības un terorisma mēģinājumiem un to īstenotājiem, tostarp atbalsts cietušajiem; |
| --- | --- |

—

prognozēšana, atklāšana, novēršana un aizsardzība pret smagu un organizētu noziegumu, ideoloģiski motivētas radikalizācijas, vardarbības un terorisma mēģinājumiem un to īstenotājiem, tostarp atbalsts cietušajiem;

prognozēšana, atklāšana, novēršana un aizsardzība pret smagu un organizētu noziegumu, ideoloģiski motivētas radikalizācijas, vardarbības un terorisma mēģinājumiem un to īstenotājiem, tostarp atbalsts cietušajiem;

| 2.a.2.2. | Robežu aizsardzības pārvaldība |
| --- | --- |

2.a.2.2.

2.a.2.2.

Robežu aizsardzības pārvaldība

Lai Eiropas Savienībā veicinātu drošumu un drošību, pētniecība un inovācija ir vajadzīga robežu aizsardzības un pārvaldības spēju uzlabošanai. Tas ietver teritorijas izlūkošanu un uzraudzību (gaiss, zeme, jūra), stabilu sadarbību un datu apmaiņu ar ārvalstu iestādēm, tostarp sadarbspējas ar vietējiem, reģionāliem, valstu un starptautiskiem komandcentriem un kontroles un komunikācijas centriem, kā arī risinājumu ieviešanu robežu aizsardzībai, reaģēšanai uz incidentiem, riska noteikšanai un noziegumu novēršanai. Papildus ir jāparedz pētījumi par prognozējošu policijas kontroli un uz algoritmiem balstītas agrīnās brīdināšanas lietotnēm un automatizētām uzraudzības tehnoloģijām, kas izmanto dažādu veidu sensorus, vienlaikus ievērojot pamattiesības. Novērtējot to ietekmi un potenciālu attiecībā uz drošības centienu palielināšanu, ir jāpievērš uzmanība tam, ka šiem risinājumiem, tehnoloģijām un aprīkojumam ir jāpalīdz nodrošināt to personu integritāte, kas tuvojas ārējām robežām, jo īpaši pa zemes un jūras ceļiem.

Lai Eiropas Savienībā veicinātu drošumu un drošību, pētniecība un inovācija ir vajadzīga robežu aizsardzības un pārvaldības spēju uzlabošanai. Tas ietver teritorijas izlūkošanu un uzraudzību (gaiss, zeme, jūra), stabilu sadarbību un datu apmaiņu ar ārvalstu iestādēm, tostarp sadarbspējas ar vietējiem, reģionāliem, valstu un starptautiskiem komandcentriem un kontroles un komunikācijas centriem, kā arī risinājumu ieviešanu robežu aizsardzībai, reaģēšanai uz incidentiem, riska noteikšanai un noziegumu novēršanai. Papildus ir jāparedz pētījumi par prognozējošu policijas kontroli un uz algoritmiem balstītas agrīnās brīdināšanas lietotnēm un automatizētām uzraudzības tehnoloģijām, kas izmanto dažādu veidu sensorus, vienlaikus ievērojot pamattiesības. Novērtējot to ietekmi un potenciālu attiecībā uz drošības centienu palielināšanu, ir jāpievērš uzmanība tam, ka šiem risinājumiem, tehnoloģijām un aprīkojumam ir jāpalīdz nodrošināt to personu integritāte, kas tuvojas ārējām robežām, jo īpaši pa zemes un jūras ceļiem.

Pētniecībai būtu jāatbalsta arī Eiropas robežu integrētas pārvaldības uzlabošana, tostarp īstenojot plašāku sadarbību ar kandidātvalstīm, iespējamām kandidātvalstīm un ES kaimiņattiecību politikā iesaistītām valstīm. Tas arī papildus palīdzēs ES risināt migrācijas jautājumus.

Pētniecībai būtu jāatbalsta arī Eiropas robežu integrētas pārvaldības uzlabošana, tostarp īstenojot plašāku sadarbību ar kandidātvalstīm, iespējamām kandidātvalstīm un ES kaimiņattiecību politikā iesaistītām valstīm. Tas arī papildus palīdzēs ES risināt migrācijas jautājumus.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Viltotu un citādā veidā manipulētu dokumentu identificēšana; |
| --- | --- |

—

Viltotu un citādā veidā manipulētu dokumentu identificēšana;

Viltotu un citādā veidā manipulētu dokumentu identificēšana;

| — | nelikumīgas transportēšanas/cilvēku un preču tirdzniecības atklāšana; |
| --- | --- |

—

nelikumīgas transportēšanas/cilvēku un preču tirdzniecības atklāšana;

nelikumīgas transportēšanas/cilvēku un preču tirdzniecības atklāšana;

| — | reaģēšanas spēju veicināšana robežu incidentos; |
| --- | --- |

—

reaģēšanas spēju veicināšana robežu incidentos;

reaģēšanas spēju veicināšana robežu incidentos;

| — | robežu teritorijas izlūkošanas un uzraudzības aprīkojuma modernizācija; |
| --- | --- |

—

robežu teritorijas izlūkošanas un uzraudzības aprīkojuma modernizācija;

robežu teritorijas izlūkošanas un uzraudzības aprīkojuma modernizācija;

| — | drošības iestāžu tiešās sadarbības uzlabošana attiecīgo robežreģionu abās pusēs, lai īstenotu pārrobežu pasākumus nolūkā nodrošināt pārkāpēju un aizdomās turamo pastāvīgu vajāšanu. |
| --- | --- |

—

drošības iestāžu tiešās sadarbības uzlabošana attiecīgo robežreģionu abās pusēs, lai īstenotu pārrobežu pasākumus nolūkā nodrošināt pārkāpēju un aizdomās turamo pastāvīgu vajāšanu.

drošības iestāžu tiešās sadarbības uzlabošana attiecīgo robežreģionu abās pusēs, lai īstenotu pārrobežu pasākumus nolūkā nodrošināt pārkāpēju un aizdomās turamo pastāvīgu vajāšanu.

| 2.a.2.3. | Kiberdrošība, privātums, datu aizsardzība |
| --- | --- |

2.a.2.3.

2.a.2.3.

Kiberdrošība, privātums, datu aizsardzība

Ļaunprātīgas un naidīgas kiberdarbības apdraud mūsu sabiedrību un iedzīvotājus, valsts iestāžu un institūciju stabilu un drošu darbību, ekonomiku, kā arī pašu Eiropas demokrātisko iestāžu darbību, mūsu brīvības un vērtības. Jau ir notikuši incidenti, kuros iesaistītas valsts iestādes, un to skaits, visticamāk, palielināsies, turpinoties digitālo lietotņu un kiberlietotņu integrācijai administratīvajās un ekonomiskajās procedūrās, kā arī privātajā un individuālajā lietošanā.

Ļaunprātīgas un naidīgas kiberdarbības apdraud mūsu sabiedrību un iedzīvotājus, valsts iestāžu un institūciju stabilu un drošu darbību, ekonomiku, kā arī pašu Eiropas demokrātisko iestāžu darbību, mūsu brīvības un vērtības. Jau ir notikuši incidenti, kuros iesaistītas valsts iestādes, un to skaits, visticamāk, palielināsies, turpinoties digitālo lietotņu un kiberlietotņu integrācijai administratīvajās un ekonomiskajās procedūrās, kā arī privātajā un individuālajā lietošanā.

Pieaug kibernoziegumu skaits un līdz ar ekonomikas un sabiedrības digitalizāciju pieaug arī saistīto risku dažādība. Eiropai ir jāturpina centieni palielināt kiberdrošību, digitālo privātumu, personas datu aizsardzību un apkarot nepatiesas un kaitīgas informācijas izplatīšanu, lai aizsargātu demokrātisko un ekonomisko stabilitāti.

Pieaug kibernoziegumu skaits un līdz ar ekonomikas un sabiedrības digitalizāciju pieaug arī saistīto risku dažādība. Eiropai ir jāturpina centieni palielināt kiberdrošību, digitālo privātumu, personas datu aizsardzību un apkarot nepatiesas un kaitīgas informācijas izplatīšanu, lai aizsargātu demokrātisko un ekonomisko stabilitāti.

Turpmākā drošība un pārticība ir atkarīga no tā, vai tiks uzlabotas spējas aizsargāt ES pret šādiem draudiem, novērst, atklāt un apkarot ļaunprātīgas kiberdarbības, kam bieži vien ir vajadzīga cieša un ātra pārrobežu sadarbība. Īpaši digitalizācijas dēļ ir būtiski jāuzlabo kiberdrošība, lai nodrošinātu aizsardzību daudzajām lietu interneta (IoT) ierīcēm, kuras visdrīzāk ir pieslēgtas internetam, tādēļ Eiropai r jāturpina visi centieni pastiprināt noturību pret kiberuzbrukumiem un veicināt efektīvu atturēšanu.

Turpmākā drošība un pārticība ir atkarīga no tā, vai tiks uzlabotas spējas aizsargāt ES pret šādiem draudiem, novērst, atklāt un apkarot ļaunprātīgas kiberdarbības, kam bieži vien ir vajadzīga cieša un ātra pārrobežu sadarbība. Īpaši digitalizācijas dēļ ir būtiski jāuzlabo kiberdrošība, lai nodrošinātu aizsardzību daudzajām lietu interneta (IoT) ierīcēm, kuras visdrīzāk ir pieslēgtas internetam, tādēļ Eiropai r jāturpina visi centieni pastiprināt noturību pret kiberuzbrukumiem un veicināt efektīvu atturēšanu.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Cīņa pret dezinformāciju un viltus ziņām, kas ietekmē drošību, tostarp vēlēšanu reģistrācijas un novērtēšanas/skaitīšanas sistēmu un saziņas aizsardzību (vēlēšanu drošība); spējas atklāt manipulācijas avotu pilnveidošana, vienlaikus saglabājot vārda brīvību un brīvu piekļuvi informācijai; |
| --- | --- |

—

Cīņa pret dezinformāciju un viltus ziņām, kas ietekmē drošību, tostarp vēlēšanu reģistrācijas un novērtēšanas/skaitīšanas sistēmu un saziņas aizsardzību (vēlēšanu drošība); spējas atklāt manipulācijas avotu pilnveidošana, vienlaikus saglabājot vārda brīvību un brīvu piekļuvi informācijai;

Cīņa pret dezinformāciju un viltus ziņām, kas ietekmē drošību, tostarp vēlēšanu reģistrācijas un novērtēšanas/skaitīšanas sistēmu un saziņas aizsardzību (vēlēšanu drošība); spējas atklāt manipulācijas avotu pilnveidošana, vienlaikus saglabājot vārda brīvību un brīvu piekļuvi informācijai;

| — | noteikšanas, novēršanas, aizsardzības un apkarošanas tehnoloģiju izvēršana; |
| --- | --- |

—

noteikšanas, novēršanas, aizsardzības un apkarošanas tehnoloģiju izvēršana;

noteikšanas, novēršanas, aizsardzības un apkarošanas tehnoloģiju izvēršana;

| — | valsts iestāžu atkodēšanas un atšifrēšanas spēju stiprināšana kiberuzbrukumu jomā; |
| --- | --- |

—

valsts iestāžu atkodēšanas un atšifrēšanas spēju stiprināšana kiberuzbrukumu jomā;

valsts iestāžu atkodēšanas un atšifrēšanas spēju stiprināšana kiberuzbrukumu jomā;

| — | tehnoloģijas, kas ļauj noteikt uz uzraudzīt nelikumīgus elektronisko maksājumu veidus un finanšu plūsmas; |
| --- | --- |

—

tehnoloģijas, kas ļauj noteikt uz uzraudzīt nelikumīgus elektronisko maksājumu veidus un finanšu plūsmas;

tehnoloģijas, kas ļauj noteikt uz uzraudzīt nelikumīgus elektronisko maksājumu veidus un finanšu plūsmas;

| — | atbildīgo iestāžu, jo īpaši Eiropas Policijas biroja, Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centra un Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras, zinātnisko un tehnoloģisko spēju palielināšana; |
| --- | --- |

—

atbildīgo iestāžu, jo īpaši Eiropas Policijas biroja, Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centra un Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras, zinātnisko un tehnoloģisko spēju palielināšana;

atbildīgo iestāžu, jo īpaši Eiropas Policijas biroja, Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centra un Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras, zinātnisko un tehnoloģisko spēju palielināšana;

| — | personas datu aizsardzība tiesībaizsardzības pasākumos, īpaši sakarā ar tehnoloģijas straujo attīstību; |
| --- | --- |

—

personas datu aizsardzība tiesībaizsardzības pasākumos, īpaši sakarā ar tehnoloģijas straujo attīstību;

personas datu aizsardzība tiesībaizsardzības pasākumos, īpaši sakarā ar tehnoloģijas straujo attīstību;

| — | tehnoloģijas digitālo vērtību ķēdē (no drošības komponentēm līdz kriptogrāfijai, izkliedētas grāmatvedības tehnoloģijām, uz uzvedību balstītai drošībai un noturīgai un pašdziedējošai programmatūrai un tīkliem); |
| --- | --- |

—

tehnoloģijas digitālo vērtību ķēdē (no drošības komponentēm līdz kriptogrāfijai, izkliedētas grāmatvedības tehnoloģijām, uz uzvedību balstītai drošībai un noturīgai un pašdziedējošai programmatūrai un tīkliem);

tehnoloģijas digitālo vērtību ķēdē (no drošības komponentēm līdz kriptogrāfijai, izkliedētas grāmatvedības tehnoloģijām, uz uzvedību balstītai drošībai un noturīgai un pašdziedējošai programmatūrai un tīkliem);

| — | tehnoloģijas, metodes un paraugprakse kiberdrošības draudu risināšanai, novēršanai, mazināšanai un atveseļošanai pēc tiem un konkurētspējīgas rūpniecības uzturēšanai ar augstu pieejamības līmeni, tostarp uzlabojot zināšanas un izpratni par kiberdrošības riskiem un sekām; |
| --- | --- |

—

tehnoloģijas, metodes un paraugprakse kiberdrošības draudu risināšanai, novēršanai, mazināšanai un atveseļošanai pēc tiem un konkurētspējīgas rūpniecības uzturēšanai ar augstu pieejamības līmeni, tostarp uzlabojot zināšanas un izpratni par kiberdrošības riskiem un sekām;

tehnoloģijas, metodes un paraugprakse kiberdrošības draudu risināšanai, novēršanai, mazināšanai un atveseļošanai pēc tiem un konkurētspējīgas rūpniecības uzturēšanai ar augstu pieejamības līmeni, tostarp uzlabojot zināšanas un izpratni par kiberdrošības riskiem un sekām;

| — | personas datu aizsardzības uzlabošana, popularizējot viegli izmantojamus risinājumus iedzīvotāju un patērētāju izmantotām ierīcēm; |
| --- | --- |

—

personas datu aizsardzības uzlabošana, popularizējot viegli izmantojamus risinājumus iedzīvotāju un patērētāju izmantotām ierīcēm;

personas datu aizsardzības uzlabošana, popularizējot viegli izmantojamus risinājumus iedzīvotāju un patērētāju izmantotām ierīcēm;

| — | drošības programmatūras un aparatūras izstrādes un testēšanas struktūras programmatūras un aparatūras drošības testēšanai. |
| --- | --- |

—

drošības programmatūras un aparatūras izstrādes un testēšanas struktūras programmatūras un aparatūras drošības testēšanai.

drošības programmatūras un aparatūras izstrādes un testēšanas struktūras programmatūras un aparatūras drošības testēšanai.

| 2.a.2.4. | Kritisko infrastruktūru aizsardzība un noturība pret katastrofām |
| --- | --- |

2.a.2.4.

2.a.2.4.

Kritisko infrastruktūru aizsardzība un noturība pret katastrofām

Jaunas tehnoloģijas, procesi, metodes un attiecīgas spējas palīdzēs aizsargāt kritiskās infrastruktūras, tostarp e-infrastruktūras, sistēmas un pakalpojumus, kam ir būtiska nozīme, lai sabiedrība un ekonomika varētu pienācīgi darboties, tostarp sakaru, transporta, finanšu, veselības aprūpes, pārtikas, ūdens, enerģētikas, loģistikas, piegādes ķēdes un vides jomā.

Jaunas tehnoloģijas, procesi, metodes un attiecīgas spējas palīdzēs aizsargāt kritiskās infrastruktūras, tostarp e-infrastruktūras, sistēmas un pakalpojumus, kam ir būtiska nozīme, lai sabiedrība un ekonomika varētu pienācīgi darboties, tostarp sakaru, transporta, finanšu, veselības aprūpes, pārtikas, ūdens, enerģētikas, loģistikas, piegādes ķēdes un vides jomā.

Katastrofas izraisa daudzi faktori, tās var būt dabas katastrofas, cilvēku izraisītas vai tādas katastrofas, ko izraisa kaskādveida riski. Ir jāpieliek pūles, lai samazinātu to ietekmi uz dzīvi un iztiku. Šo darbību mērķis ir novērst un mazināt kaitējumu veselībai un videi, ekonomisko un materiālo kaitējumu, nodrošināt pārtikas un medikamentu piegādi, drošību un galvenos saziņas līdzekļus.

Katastrofas izraisa daudzi faktori, tās var būt dabas katastrofas, cilvēku izraisītas vai tādas katastrofas, ko izraisa kaskādveida riski. Ir jāpieliek pūles, lai samazinātu to ietekmi uz dzīvi un iztiku. Šo darbību mērķis ir novērst un mazināt kaitējumu veselībai un videi, ekonomisko un materiālo kaitējumu, nodrošināt pārtikas un medikamentu piegādi, drošību un galvenos saziņas līdzekļus.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Tehnoloģijas un iespējas pirmās palīdzības sniedzējiem, lai varētu sniegt ārkārtas palīdzību krīzes un katastrofas situācijās, tostarp paredzot katastrofas palīdzību cietušajiem un agrīnās brīdināšanas sistēmas; |
| --- | --- |

—

Tehnoloģijas un iespējas pirmās palīdzības sniedzējiem, lai varētu sniegt ārkārtas palīdzību krīzes un katastrofas situācijās, tostarp paredzot katastrofas palīdzību cietušajiem un agrīnās brīdināšanas sistēmas;

Tehnoloģijas un iespējas pirmās palīdzības sniedzējiem, lai varētu sniegt ārkārtas palīdzību krīzes un katastrofas situācijās, tostarp paredzot katastrofas palīdzību cietušajiem un agrīnās brīdināšanas sistēmas;

| — | sabiedrības spējas labāk pārvaldīt un samazināt katastrofu risku, tostarp izmantojot dabā un kopienu zinātībā balstītus risinājumus, uzlabojot profilaksi, gatavību un spēju reaģēt uz esošajiem un jauniem riskiem, uzlabojot šo dažādo infrastruktūru noturību, tostarp izmantojot pret katastrofām noturīgas iestāžu, politiskās un pārvaldības struktūras; |
| --- | --- |

—

sabiedrības spējas labāk pārvaldīt un samazināt katastrofu risku, tostarp izmantojot dabā un kopienu zinātībā balstītus risinājumus, uzlabojot profilaksi, gatavību un spēju reaģēt uz esošajiem un jauniem riskiem, uzlabojot šo dažādo infrastruktūru noturību, tostarp izmantojot pret katastrofām noturīgas iestāžu, politiskās un pārvaldības struktūras;

sabiedrības spējas labāk pārvaldīt un samazināt katastrofu risku, tostarp izmantojot dabā un kopienu zinātībā balstītus risinājumus, uzlabojot profilaksi, gatavību un spēju reaģēt uz esošajiem un jauniem riskiem, uzlabojot šo dažādo infrastruktūru noturību, tostarp izmantojot pret katastrofām noturīgas iestāžu, politiskās un pārvaldības struktūras;

| — | meklēšanas un glābšanas aprīkojuma, transportlīdzekļu, piegādes un spēku pārvietošanas spēju palielināšana; |
| --- | --- |

—

meklēšanas un glābšanas aprīkojuma, transportlīdzekļu, piegādes un spēku pārvietošanas spēju palielināšana;

meklēšanas un glābšanas aprīkojuma, transportlīdzekļu, piegādes un spēku pārvietošanas spēju palielināšana;

| — | tehnoloģijas, aprīkojums un procedūras, lai novērstu vai ierobežotu pandēmijas; |
| --- | --- |

—

tehnoloģijas, aprīkojums un procedūras, lai novērstu vai ierobežotu pandēmijas;

tehnoloģijas, aprīkojums un procedūras, lai novērstu vai ierobežotu pandēmijas;

| — | vairāklīmeņu sabiedrības brīdināšanas sistēmu uzlabošana, it sevišķi ņemot vērā mazāk aizsargātas personas; |
| --- | --- |

—

vairāklīmeņu sabiedrības brīdināšanas sistēmu uzlabošana, it sevišķi ņemot vērā mazāk aizsargātas personas;

vairāklīmeņu sabiedrības brīdināšanas sistēmu uzlabošana, it sevišķi ņemot vērā mazāk aizsargātas personas;

| — | specializētu gaisa un sauszemes transportlīdzekļu pieejamības uzlabošana, lai dzēstu liela mēroga ugunsgrēkus un mežu ugunsgrēkus, kā arī to ātras pieejamības uzlabošana. |
| --- | --- |

—

specializētu gaisa un sauszemes transportlīdzekļu pieejamības uzlabošana, lai dzēstu liela mēroga ugunsgrēkus un mežu ugunsgrēkus, kā arī to ātras pieejamības uzlabošana.

specializētu gaisa un sauszemes transportlīdzekļu pieejamības uzlabošana, lai dzēstu liela mēroga ugunsgrēkus un mežu ugunsgrēkus, kā arī to ātras pieejamības uzlabošana.

| 2.a.2.5. | Pirātisms un produktu viltošana |
| --- | --- |

2.a.2.5.

2.a.2.5.

Pirātisms un produktu viltošana

Pirātisma un produktu viltošanas apkarošana joprojām rada nopietnas problēmas Eiropas ekonomikai, kultūras un radošajām nozarēm un iedzīvotājiem. Šīs nelikumīgās darbības izraisa lielus nodokļu, ieņēmumu un personīgo ienākumu zaudējumus, kā arī pakļauj riskam nodarbinātību Eiropā.

Pirātisma un produktu viltošanas apkarošana joprojām rada nopietnas problēmas Eiropas ekonomikai, kultūras un radošajām nozarēm un iedzīvotājiem. Šīs nelikumīgās darbības izraisa lielus nodokļu, ieņēmumu un personīgo ienākumu zaudējumus, kā arī pakļauj riskam nodarbinātību Eiropā.

Defektīvie produkti nozīmē riskus, kas rada kaitējumu personām un īpašumam. Šādas sekas ir jārisina un jārod risinājumi, lai novērstu pirātismu un produktu viltošanu, kā arī lai pilnvarotu atbilstīgās valsts iestādes sadarbībā novērst, noteikt, izmeklēt un apkarot šos noziegumus un saistītās nelikumīgās darbības.

Defektīvie produkti nozīmē riskus, kas rada kaitējumu personām un īpašumam. Šādas sekas ir jārisina un jārod risinājumi, lai novērstu pirātismu un produktu viltošanu, kā arī lai pilnvarotu atbilstīgās valsts iestādes sadarbībā novērst, noteikt, izmeklēt un apkarot šos noziegumus un saistītās nelikumīgās darbības.

Jāiekļauj arī centieni veicināt intelektuālā īpašuma aizsardzību.

Jāiekļauj arī centieni veicināt intelektuālā īpašuma aizsardzību.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Produktu identificēšanas paņēmienu veicināšana; |
| --- | --- |

—

Produktu identificēšanas paņēmienu veicināšana;

Produktu identificēšanas paņēmienu veicināšana;

| — | oriģinālo detaļu un preču aizsardzības uzlabošana; |
| --- | --- |

—

oriģinālo detaļu un preču aizsardzības uzlabošana;

oriģinālo detaļu un preču aizsardzības uzlabošana;

| — | tehnoloģijas, kas ļauj kontrolēt transportētos produktus (reāllaikā) un datu apmaiņu starp ražotājiem, pārvadātājiem, muitas iestādēm un saņēmējiem. |
| --- | --- |

—

tehnoloģijas, kas ļauj kontrolēt transportētos produktus (reāllaikā) un datu apmaiņu starp ražotājiem, pārvadātājiem, muitas iestādēm un saņēmējiem.

tehnoloģijas, kas ļauj kontrolēt transportētos produktus (reāllaikā) un datu apmaiņu starp ražotājiem, pārvadātājiem, muitas iestādēm un saņēmējiem.

| 2.a.2.6. | Atbalstīt Savienības ārējās drošības politiku, novēršot konfliktus un veidojot mieru |
| --- | --- |

2.a.2.6.

2.a.2.6.

Atbalstīt Savienības ārējās drošības politiku, novēršot konfliktus un veidojot mieru

Ir vajadzīgi pētījumi, jaunas tehnoloģijas, spējas un risinājumi, lai atbalstītu Savienības ārējās drošības politiku dažādos civilos uzdevumos, kas aptver jomas no civilās aizsardzības līdz humānās palīdzības sniegšanai, robežu pārvaldībai vai miera uzturēšanai un situācijas stabilizēšanai pēc krīzes, tostarp konfliktu novēršanai, miera veidošanai un mediācijai.

Ir vajadzīgi pētījumi, jaunas tehnoloģijas, spējas un risinājumi, lai atbalstītu Savienības ārējās drošības politiku dažādos civilos uzdevumos, kas aptver jomas no civilās aizsardzības līdz humānās palīdzības sniegšanai, robežu pārvaldībai vai miera uzturēšanai un situācijas stabilizēšanai pēc krīzes, tostarp konfliktu novēršanai, miera veidošanai un mediācijai.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Pētījumi par tādiem jautājumiem kā konfliktu risināšana un miera un tiesiskuma atjaunošana, savlaicīga tādu faktoru apzināšana, kas noved pie konflikta, un atjaunojošās justīcijas procesu ietekme; |
| --- | --- |

—

Pētījumi par tādiem jautājumiem kā konfliktu risināšana un miera un tiesiskuma atjaunošana, savlaicīga tādu faktoru apzināšana, kas noved pie konflikta, un atjaunojošās justīcijas procesu ietekme;

Pētījumi par tādiem jautājumiem kā konfliktu risināšana un miera un tiesiskuma atjaunošana, savlaicīga tādu faktoru apzināšana, kas noved pie konflikta, un atjaunojošās justīcijas procesu ietekme;

| — | sadarbspējas starp civilajām un militārajām spējām veicināšana dažādos civilos uzdevumos — no civilās aizsardzības līdz humānās palīdzības sniegšanai, robežu pārvaldībai vai miera uzturēšanai; |
| --- | --- |

—

sadarbspējas starp civilajām un militārajām spējām veicināšana dažādos civilos uzdevumos — no civilās aizsardzības līdz humānās palīdzības sniegšanai, robežu pārvaldībai vai miera uzturēšanai;

sadarbspējas starp civilajām un militārajām spējām veicināšana dažādos civilos uzdevumos — no civilās aizsardzības līdz humānās palīdzības sniegšanai, robežu pārvaldībai vai miera uzturēšanai;

| — | tehnoloģiju izstrāde divējāda lietojuma tehnoloģiju jomā, lai uzlabotu civilās aizsardzības un militāro spēku sadarbspēju un civilās aizsardzības spēku sadarbspēju visā pasaulē, kā arī uzticamību, organizatoriskos, tiesiskos un ētiskos aspektus, tirdzniecības jautājumus, informācijas konfidencialitātes un integritātes aizsardzību un visu darījumu un apstrādes izsekojamību. |
| --- | --- |

—

tehnoloģiju izstrāde divējāda lietojuma tehnoloģiju jomā, lai uzlabotu civilās aizsardzības un militāro spēku sadarbspēju un civilās aizsardzības spēku sadarbspēju visā pasaulē, kā arī uzticamību, organizatoriskos, tiesiskos un ētiskos aspektus, tirdzniecības jautājumus, informācijas konfidencialitātes un integritātes aizsardzību un visu darījumu un apstrādes izsekojamību.

tehnoloģiju izstrāde divējāda lietojuma tehnoloģiju jomā, lai uzlabotu civilās aizsardzības un militāro spēku sadarbspēju un civilās aizsardzības spēku sadarbspēju visā pasaulē, kā arī uzticamību, organizatoriskos, tiesiskos un ētiskos aspektus, tirdzniecības jautājumus, informācijas konfidencialitātes un integritātes aizsardzību un visu darījumu un apstrādes izsekojamību.

| — | Civilo misiju komandspēju un kontroles spēju pilnveide |
| --- | --- |

—

Civilo misiju komandspēju un kontroles spēju pilnveide

Civilo misiju komandspēju un kontroles spēju pilnveide

| 2.a.2.7. | Koordinācijas, sadarbības un sinerģiju veicināšana |
| --- | --- |

2.a.2.7.

2.a.2.7.

Koordinācijas, sadarbības un sinerģiju veicināšana

Lai nodrošinātu spēju ieviest, pārvaldīt, kontrolēt un vadīt starpiestāžu procedūras, ir vajadzīgas mūsdienīgas tehnoloģijas un standarti. Mērķim vajadzētu būt nodrošināt, lai valsts iestāžu un citu spēku rīcībā būtu savstarpēji izmantojams aprīkojums, un integrēt ES mēroga darbības, reaģēšanas, ziņošanas un datu apmaiņas standarta procedūras.

Lai nodrošinātu spēju ieviest, pārvaldīt, kontrolēt un vadīt starpiestāžu procedūras, ir vajadzīgas mūsdienīgas tehnoloģijas un standarti. Mērķim vajadzētu būt nodrošināt, lai valsts iestāžu un citu spēku rīcībā būtu savstarpēji izmantojams aprīkojums, un integrēt ES mēroga darbības, reaģēšanas, ziņošanas un datu apmaiņas standarta procedūras.

Aģentūrām būtu jāpiešķir atbilstīgs budžets, lai turpmāk veicinātu to spēju piedalīties ES pētniecībā un inovācijā, vadīt atbilstīgus projektus, apmainīties ar pieprasījumiem, rezultātiem un mērķiem, kā arī sadarboties un koordinēt centienus ar citām aģentūrām un konkrētām iestādēm ārpus Eiropas Savienības, piemēram, terorisma apkarošanas grupu un Interpolu. Attiecībā uz pētniecību un inovāciju, kas saistīta ar drošību, šīs iestādes jo īpaši ir Eiropas Policijas Akadēmija, Eiropas Aviācijas drošības aģentūra, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs, Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs, Eiropas Jūras drošības aģentūra, Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra, Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs, Eiropas Policijas birojs, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra un Eiropas Savienības Satelītcentrs.

Aģentūrām būtu jāpiešķir atbilstīgs budžets, lai turpmāk veicinātu to spēju piedalīties ES pētniecībā un inovācijā, vadīt atbilstīgus projektus, apmainīties ar pieprasījumiem, rezultātiem un mērķiem, kā arī sadarboties un koordinēt centienus ar citām aģentūrām un konkrētām iestādēm ārpus Eiropas Savienības, piemēram, terorisma apkarošanas grupu un Interpolu. Attiecībā uz pētniecību un inovāciju, kas saistīta ar drošību, šīs iestādes jo īpaši ir Eiropas Policijas Akadēmija, Eiropas Aviācijas drošības aģentūra, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs, Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs, Eiropas Jūras drošības aģentūra, Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra, Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs, Eiropas Policijas birojs, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra un Eiropas Savienības Satelītcentrs.

Lai pastiprinātu sinerģiju ar ES finansētiem aizsardzības pētījumiem, ir jāievieš civili apmaiņas un konsultāciju mehānismi ar iestādēm, kas saistītas ar aizsardzības pētījumiem.

Lai pastiprinātu sinerģiju ar ES finansētiem aizsardzības pētījumiem, ir jāievieš civili apmaiņas un konsultāciju mehānismi ar iestādēm, kas saistītas ar aizsardzības pētījumiem.

Liela nozīme būs standartiem, jo tie nodrošina kopēju izstrādi, ražošanu un ieviešanu, kā arī pakalpojumu, procedūru, tehnoloģiju un aprīkojuma apmaiņas spējas, sadarbspējas un saderības spējas.

Liela nozīme būs standartiem, jo tie nodrošina kopēju izstrādi, ražošanu un ieviešanu, kā arī pakalpojumu, procedūru, tehnoloģiju un aprīkojuma apmaiņas spējas, sadarbspējas un saderības spējas.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Tehnoloģijas un aprīkojums ar pamata darbības prasībām, ko vienādi piemēro visi vienas jomas dalībvalstu spēki un iestādes (policija, glābšana, katastrofu pārvaldība, saziņa utt.); |
| --- | --- |

—

Tehnoloģijas un aprīkojums ar pamata darbības prasībām, ko vienādi piemēro visi vienas jomas dalībvalstu spēki un iestādes (policija, glābšana, katastrofu pārvaldība, saziņa utt.);

Tehnoloģijas un aprīkojums ar pamata darbības prasībām, ko vienādi piemēro visi vienas jomas dalībvalstu spēki un iestādes (policija, glābšana, katastrofu pārvaldība, saziņa utt.);

| — | aprīkojuma un procedūru sadarbspēja, lai veicinātu pārrobežu un starpaģentūru darbības spēju. |
| --- | --- |

—

aprīkojuma un procedūru sadarbspēja, lai veicinātu pārrobežu un starpaģentūru darbības spēju.

aprīkojuma un procedūru sadarbspēja, lai veicinātu pārrobežu un starpaģentūru darbības spēju.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – virsraksts

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | KOPA “DIGITĀLĀ JOMA UN
  RŪPNIECĪBA” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

KOPA “DIGITĀLĀ JOMA UN
  RŪPNIECĪBA”

RŪPNIECĪBA”

| 3. | KOPA “DIGITĀLĀ JOMA
  , RŪPNIECĪBA
  UN
  KOSMOSS” |
| --- | --- |

3.

KOPA “DIGITĀLĀ JOMA
  , RŪPNIECĪBA
  UN
  KOSMOSS”

, RŪPNIECĪBA

KOSMOSS”

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.1. | Pamatojums |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.1.

Pamatojums

| 3.1. | Pamatojums |
| --- | --- |

3.1.

Pamatojums

Lai veicinātu rūpniecības konkurētspēju un spēju risināt nākotnes problēmas pasaulē, ES jānostiprina un jāuztur tās tehnoloģiskās un rūpniecības iespējas būtiskākajās jomās, kuras ir mūsu ekonomikas un sabiedrības transformācijas pamatā.

Lai veicinātu rūpniecības konkurētspēju un spēju risināt nākotnes problēmas pasaulē, ES jānostiprina un jāuztur tās tehnoloģiskās un rūpniecības iespējas būtiskākajās jomās, kuras ir mūsu ekonomikas un sabiedrības transformācijas pamatā.

ES rūpniecība nodrošina vienu no piecām darba vietām un divas trešdaļas no privātā sektora pētniecības un izstrādes investīcijām, kā arī veido 80 % no ES eksporta. Jauns inovācijas vilnis, kas ietver fizisko un ciparu tehnoloģiju apvienošanu, pavērs lielas iespējas ES rūpniecībai un uzlabos ES pilsoņu dzīves kvalitāti.

ES rūpniecība nodrošina vienu no piecām darba vietām un divas trešdaļas no privātā sektora pētniecības un izstrādes investīcijām, kā arī veido 80 % no ES eksporta. Jauns inovācijas vilnis, kas ietver fizisko un ciparu tehnoloģiju apvienošanu, pavērs lielas iespējas ES rūpniecībai un uzlabos ES pilsoņu dzīves kvalitāti.

Digitalizācija ir būtisks virzītājspēks. Ņemot vērā to, ka tā strauji turpinās visās jomās, investīcijas prioritārajās nozarēs no mākslīgā intelekta līdz nākamās paaudzes internetam,
  augsta
  veiktspējas datošanai, fotonikai
  un
  nanoelektronikai kļūst būtiskas mūsu ekonomikas un mūsu sabiedrības ilgtspējas nodrošināšanai. Investēšana informācijas un komunikācijas tehnoloģijās (IKT), to ražošana un lietošana būtiski sekmē ES ekonomisko izaugsmi, nodrošinot 30 % pieaugumu kaut vai tikai periodā no 2001. līdz 2011. gadam.

augsta

un

Digitalizācija ir būtisks virzītājspēks. Ņemot vērā to, ka tā strauji turpinās visās jomās, investīcijas prioritārajās nozarēs no mākslīgā intelekta līdz nākamās paaudzes internetam,
  augstas
  veiktspējas datošanai, fotonikai
  , kvantu tehnoloģijām,
  nanoelektronikai
  , viediem datiem u. c.
  kļūst būtiskas mūsu ekonomikas
  stiprības
  un mūsu sabiedrības ilgtspējas nodrošināšanai. Investēšana informācijas un komunikācijas tehnoloģijās (IKT), to ražošana un lietošana būtiski sekmē ES ekonomisko izaugsmi, nodrošinot 30 % pieaugumu kaut vai tikai periodā no 2001. līdz 2011. gadam.

augstas

, kvantu tehnoloģijām,

, viediem datiem u. c.

stiprības

Galvenās
  pamattehnoloģijas ir pamatā digitālās un fiziskās pasaules saplūšanai, kas ir šā globālā inovācijas viļņa būtiska sastāvdaļa (15). Investīcijas
  galveno
  pamattehnoloģiju attīstībā, demonstrējumos un
  ieviešanā
  , kā arī droša, ilgtspējīga un pieejama izejvielu un progresīvu materiālu
  piegāde
  nodrošinās ES stratēģisku autonomiju un palīdzēs ES rūpniecībai būtiski samazināt oglekļa pēdu un ietekmi uz vidi.

Galvenās

15

galveno

ieviešanā

piegāde

Svarīgas
  pamattehnoloģijas ir pamatā digitālās un fiziskās pasaules saplūšanai, kas ir šā globālā inovācijas viļņa būtiska sastāvdaļa (15). Investīcijas
  svarīgu
  pamattehnoloģiju attīstībā, demonstrējumos
  , ieviešanā
  un
  standartizācijā
  , kā arī droša, ilgtspējīga un pieejama izejvielu un progresīvu materiālu
  ieguve, izmantošana un pārvaldība
  nodrošinās ES stratēģisku autonomiju un palīdzēs ES rūpniecībai būtiski samazināt oglekļa pēdu un ietekmi uz vidi
  un līdz ar to arī sabiedrības ārējās izmaksas
  .

Svarīgas

15

svarīgu

, ieviešanā

standartizācijā

ieguve, izmantošana un pārvaldība

un līdz ar to arī sabiedrības ārējās izmaksas

Pēc nepieciešamības var tikt ieviestas
  īpašas nākotnes un jaunās tehnoloģijas.

Pēc nepieciešamības var tikt ieviestas

Būtu jāievieš
  īpašas nākotnes un jaunās tehnoloģijas
  , uz kurām balstītos nākamās revolucionārās inovācijas
  .

Būtu jāievieš

, uz kurām balstītos nākamās revolucionārās inovācijas

Stratēģiski nozīmīgs ir arī kosmoss apmēram 10 % ES IKP ir atkarīgi no kosmosa pakalpojumu izmantošanas. Eiropas Savienībai ir pasaules līmeņa kosmiskā nozare ar spēcīgu satelītu ražošanas nozari un dinamisku lejupējo pakalpojumu nozari. Kosmoss nodrošina svarīgus saziņas, navigācijas un novērošanas instrumentus un paver daudzas uzņēmējdarbības iespējas, jo sevišķi apvienojumā ar
  ciparu
  tehnoloģijām un citiem datu avotiem. Eiropas Savienībai jāgūst maksimāls labums no šīm iespējām, pilnībā izmantojot tās kosmosa programmu Copernicus, EGNOS un Galileo potenciālu un aizsargājot kosmosa un zemes infrastruktūras pret draudiem
  no kosmosa
  .

ciparu

no kosmosa

Stratēģiski nozīmīgs ir arī kosmoss, apmēram 10 % ES IKP ir atkarīgi no kosmosa pakalpojumu izmantošanas. Eiropas Savienībai ir pasaules līmeņa kosmiskā nozare ar spēcīgu satelītu ražošanas nozari un dinamisku lejupējo pakalpojumu nozari. Kosmoss nodrošina svarīgus saziņas, navigācijas un novērošanas instrumentus un paver daudzas
  pētniecības, inovācijas un
  uzņēmējdarbības iespējas, jo sevišķi apvienojumā ar
  digitālajām
  tehnoloģijām un citiem datu avotiem. Eiropas Savienībai jāgūst maksimāls labums no šīm iespējām, pilnībā izmantojot tās kosmosa programmu Copernicus, EGNOS un Galileo potenciālu
  , kā arī mudinot pilnveidot pakārtoto nozari un galalietotājiem paredzētos lietojumus
  un aizsargājot kosmosa un zemes infrastruktūras pret draudiem.

pētniecības, inovācijas un

digitālajām

, kā arī mudinot pilnveidot pakārtoto nozari un galalietotājiem paredzētos lietojumus

Eiropas Savienībai ir unikāla iespēja būt pasaules līderei un palielināt tās īpatsvaru pasaules tirgos, parādot, kā
  digitālas
  pārmaiņas, līderība pamattehnoloģiju un kosmisko tehnoloģiju jomā
  , pāreja
  uz
  aprites
  ekonomiku
  ar zemu oglekļa patēriņu un konkurētspēja var papildināt viena otru
  , nodrošinot
  zinātnisku
  un
  tehnoloģisku izcilību
  .

digitālas

, pāreja

aprites

ar zemu oglekļa patēriņu un konkurētspēja var papildināt viena otru

zinātnisku

tehnoloģisku izcilību

Eiropas Savienībai ir unikāla iespēja būt pasaules līderei un palielināt tās īpatsvaru pasaules tirgos, parādot, kā
  digitālās
  pārmaiņas, līderība
  svarīgu
  pamattehnoloģiju un kosmisko tehnoloģiju jomā
  sekmē pāreju
  uz
  siltumnīcefekta gāzu nulles emisiju
  ekonomiku
  , tostarp mazoglekļa tehnoloģijām un dekarbonizācijas stratēģijām, pāreju uz bioloģiskas izcelsmes un aprites ekonomiku
  , nodrošinot
  konkurētspēju
  un
  sabiedrības izpratni par šīm tehnoloģijām un attīstību
  .

digitālās

svarīgu

sekmē pāreju

siltumnīcefekta gāzu nulles emisiju

, tostarp mazoglekļa tehnoloģijām un dekarbonizācijas stratēģijām, pāreju uz bioloģiskas izcelsmes un aprites ekonomiku

konkurētspēju

sabiedrības izpratni par šīm tehnoloģijām un attīstību

Lai ieviestu digitalizēto aprites ekonomiku ar zemu oglekļa patēriņu
  realitātē
  , nepieciešamas ES līmeņa darbības vērtības ķēžu sarežģītības, tehnoloģiju sistēmiskā un daudznozaru rakstura un to augsto attīstības izmaksu, kā arī risināmo problēmu starpnozaru specifikas dēļ. Eiropas Savienībai jānodrošina, ka visi rūpniecības dalībnieki un sabiedrība kopumā var gūt labumu no modernām un tīrām tehnoloģijām un digitalizācijas. Ar tehnoloģiju attīstību vien nepietiks. Uz rūpniecību orientētas infrastruktūras, arī izmēģinājuma ražošanas līnijas, palīdzēs ES uzņēmējiem, jo sevišķi MVU, ieviest šīs tehnoloģijas un uzlabot to novatoriskās darbības rezultātus.

realitātē

Lai
  reāli
  ieviestu digitalizēto aprites ekonomiku ar zemu oglekļa patēriņu, nepieciešamas ES līmeņa darbības vērtības ķēžu sarežģītības, tehnoloģiju sistēmiskā un daudznozaru rakstura un to augsto attīstības izmaksu, kā arī risināmo problēmu starpnozaru specifikas dēļ. Eiropas Savienībai jānodrošina, ka visi rūpniecības dalībnieki un sabiedrība kopumā var gūt labumu no modernām un tīrām tehnoloģijām un digitalizācijas. Ar tehnoloģiju attīstību vien nepietiks.
  Jauni ilgtspējīgi uzņēmējdarbības modeļi,
  uz rūpniecību orientētas infrastruktūras, arī izmēģinājuma ražošanas līnijas, palīdzēs ES uzņēmējiem, jo sevišķi MVU, ieviest šīs tehnoloģijas un uzlabot to novatoriskās darbības rezultātus.
  Šajā kontekstā liela loma ir arī kultūras un radošajai nozarei, jo tā ir Eiropas digitalizācijas un IKT balstītas inovācijas virzītājspēks.

reāli

Jauni ilgtspējīgi uzņēmējdarbības modeļi,

Šajā kontekstā liela loma ir arī kultūras un radošajai nozarei, jo tā ir Eiropas digitalizācijas un IKT balstītas inovācijas virzītājspēks.

Spēcīga iesaiste rūpniecībā ir svarīga, lai noteiktu prioritātes un izstrādātu pētniecības un inovācijas plānus, palielinot publiskā finansējuma īpatsvaru un nodrošinot rezultātu ieviešanu. Būtiski panākumu priekšnoteikumi ir sabiedrības izpratne un pieņemšana, kā arī jauns plāns saistībā ar rūpniecībā nozīmīgām prasmēm un standartizāciju.

Tādēļ
  spēcīga iesaiste rūpniecībā ir svarīga, lai noteiktu prioritātes un izstrādātu pētniecības un inovācijas plānus, palielinot
  papildu
  publiskā
  un privātā
  finansējuma īpatsvaru un nodrošinot rezultātu ieviešanu. Būtiski panākumu priekšnoteikumi ir sabiedrības izpratne un pieņemšana, kā arī jauns plāns saistībā ar rūpniecībā nozīmīgām prasmēm un standartizāciju.

Tādēļ

papildu

un privātā

Ciparu tehnoloģiju,
  galveno
  pamattehnoloģiju un kosmisko tehnoloģiju apvienošana ar ilgtspējīgu izejvielu piegādi ļaus piemērot sistēmiskāku pieeju, kā arī veicinās ātrākas un dziļākas pārmaiņas rūpniecībā. Tas nodrošinās, ka pētniecība un inovācija šajās jomās veicina ES politiku piemērošanu attiecībā uz rūpniecību, digitalizāciju, vidi,
  enerģiju
  un klimatu, aprites ekonomiku, izejvielām un progresīviem materiāliem un kosmosu.

galveno

enerģiju

Ciparu tehnoloģiju,
  svarīgu
  pamattehnoloģiju un kosmisko tehnoloģiju apvienošana ar ilgtspējīgu izejvielu piegādi ļaus piemērot sistēmiskāku pieeju, kā arī veicinās ātrākas un dziļākas pārmaiņas rūpniecībā. Tas nodrošinās, ka pētniecība un inovācija šajās jomās veicina ES politiku piemērošanu attiecībā uz rūpniecību, digitalizāciju, vidi,
  enerģētiku
  un klimatu
  , mobilitāti
  , aprites ekonomiku, izejvielām un progresīviem materiāliem un kosmosu.

svarīgu

enerģētiku

, mobilitāti

Komplementaritāti nodrošinās Digitālas Eiropas programmas pasākumi, lai garantētu abu programmu robežlīniju ievērošanu un izvairītos no pārklāšanās.

Komplementaritāti nodrošinās Digitālas Eiropas programmas pasākumi, lai garantētu abu programmu robežlīniju ievērošanu un izvairītos no pārklāšanās.

Pasākumi tieši sekmēs šādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 8 — Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme; IAM 9 — Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra; IAM 12 — Atbildīga patērēšana un ražošana; IAM 13 — Klimatiskā rīcība.

Pasākumi tieši sekmēs šādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 8 — Pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme; IAM 9 — Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra; IAM 12 — Atbildīga patērēšana un ražošana; IAM 13 — Klimatiskā rīcība.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.1. punkts

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Ražošanas tehnoloģijas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.2.1.

Ražošanas tehnoloģijas

| 3.2.1. | Ražošanas tehnoloģijas |
| --- | --- |

3.2.1.

Ražošanas tehnoloģijas

Ražošana ir galvenais nodarbinātības un labklājības virzītājspēks ES, kas veido vairāk nekā trīs ceturtdaļas no ES globālā eksporta un nodrošina vairāk nekā 100 miljonus tiešu un netiešu darba vietu. Galvenais ES ražošanas uzdevums ir saglabāt spēju konkurēt pasaulē, izmantojot viedākus un
  vairāk individualizētus
  produktus ar augstu pievienoto vērtību,
  kas ražoti, samazinot enerģijas izmaksas
  . Kultūras un jaunrades ieguldījums būs neatsverams
  pievienotās vērtības radīšanā
  .

vairāk individualizētus

kas ražoti, samazinot enerģijas izmaksas

pievienotās vērtības radīšanā

Ražošana ir galvenais nodarbinātības un labklājības virzītājspēks ES, kas veido vairāk nekā trīs ceturtdaļas no ES globālā eksporta un nodrošina vairāk nekā 100 miljonus tiešu un netiešu darba vietu. Galvenais ES ražošanas uzdevums ir saglabāt spēju konkurēt pasaulē, izmantojot viedākus
  , vairāk individualizētus
  un
  enerģijas un resursu ziņā efektīvākus
  produktus ar augstu pievienoto vērtību
  un mazāku oglekļa pēdu
  ,
  tostarp radot mazāk atkritumu un piesārņojuma
  .
  Arī
  kultūras un jaunrades ieguldījums
  , kā arī sociālo un humanitāro zinātņu skatījums uz tehnoloģijas un cilvēku attiecībām,
  būs neatsverams
  šo mērķu sasniegšanā
  .

, vairāk individualizētus

enerģijas un resursu ziņā efektīvākus

un mazāku oglekļa pēdu

tostarp radot mazāk atkritumu un piesārņojuma

Arī

, kā arī sociālo un humanitāro zinātņu skatījums uz tehnoloģijas un cilvēku attiecībām,

šo mērķu sasniegšanā

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Revolucionāras ražošanas tehnoloģijas, piemēram, piedevu ražošanā, rūpnieciskā robotikā, cilvēku un mašīnu integrētās ražošanas sistēmās, kas arī tiek sekmētas, izmantojot ES rūpnieciski orientētās infrastruktūras tīklu; |
| --- | --- |

—

Revolucionāras ražošanas tehnoloģijas, piemēram, piedevu ražošanā, rūpnieciskā robotikā, cilvēku un mašīnu integrētās ražošanas sistēmās, kas arī tiek sekmētas, izmantojot ES rūpnieciski orientētās infrastruktūras tīklu;

| — | Revolucionāras ražošanas tehnoloģijas, piemēram, piedevu ražošanā,
  modelēšanā, simulācijās, elastīgā
  rūpnieciskā
  automatizācijā un
  robotikā, cilvēku un mašīnu integrētās ražošanas sistēmās, kas arī tiek sekmētas, izmantojot ES rūpnieciski orientētās infrastruktūras tīklu; |
| --- | --- |

—

Revolucionāras ražošanas tehnoloģijas, piemēram, piedevu ražošanā,
  modelēšanā, simulācijās, elastīgā
  rūpnieciskā
  automatizācijā un
  robotikā, cilvēku un mašīnu integrētās ražošanas sistēmās, kas arī tiek sekmētas, izmantojot ES rūpnieciski orientētās infrastruktūras tīklu;

modelēšanā, simulācijās, elastīgā

automatizācijā un

| — | revolucionāra inovācija, kas izmanto dažādas pamattehnoloģijas (piemēram, konverģējošās tehnoloģijas, mākslīgo intelektu, datu analīzi, rūpniecisko robotiku, bioražošanu, augsti attīstītas akumulatoru tehnoloģijas) visā vērtību ķēdē; |
| --- | --- |

—

revolucionāra inovācija, kas izmanto dažādas pamattehnoloģijas (piemēram, konverģējošās tehnoloģijas, mākslīgo intelektu, datu analīzi, rūpniecisko robotiku, bioražošanu, augsti attīstītas akumulatoru tehnoloģijas) visā vērtību ķēdē;

| — | revolucionāra inovācija, kas izmanto dažādas pamattehnoloģijas (piemēram, konverģējošās tehnoloģijas, mākslīgo intelektu, datu analīzi, rūpniecisko robotiku,
  ilgtspējīgu
  bioražošanu, augsti attīstītas akumulatoru tehnoloģijas) visā vērtību ķēdē; |
| --- | --- |

—

revolucionāra inovācija, kas izmanto dažādas pamattehnoloģijas (piemēram, konverģējošās tehnoloģijas, mākslīgo intelektu, datu analīzi, rūpniecisko robotiku,
  ilgtspējīgu
  bioražošanu, augsti attīstītas akumulatoru tehnoloģijas) visā vērtību ķēdē;

ilgtspējīgu

| — | prasmes un darbvietas, kas pilnībā pielāgotas jaunajām tehnoloģijām saskaņā ar Eiropas sociālajām vērtībām; |
| --- | --- |

—

prasmes un darbvietas, kas pilnībā pielāgotas jaunajām tehnoloģijām saskaņā ar Eiropas sociālajām vērtībām;

| — | prasmes un darbvietas, kas pilnībā pielāgotas jaunajām tehnoloģijām
  , tostarp ergonomikas principiem, un kas ir
  saskaņā ar Eiropas sociālajām vērtībām
  un vajadzībām
  ; |
| --- | --- |

—

prasmes un darbvietas, kas pilnībā pielāgotas jaunajām tehnoloģijām
  , tostarp ergonomikas principiem, un kas ir
  saskaņā ar Eiropas sociālajām vērtībām
  un vajadzībām
  ;

, tostarp ergonomikas principiem, un kas ir

un vajadzībām

| — | elastīgas, augstas precizitātes, bezdefektu un bezatkritumu kognitīvās rūpnīcas un
  viedās
  ražošanas sistēmas, kas atbilst klientu vajadzībām; |
| --- | --- |

—

elastīgas, augstas precizitātes, bezdefektu un bezatkritumu kognitīvās rūpnīcas un
  viedās
  ražošanas sistēmas, kas atbilst klientu vajadzībām;

viedās

| — | elastīgas, augstas precizitātes, bezdefektu un bezatkritumu kognitīvās rūpnīcas un
  viedas un energoefektīvas
  ražošanas sistēmas, kas atbilst klientu vajadzībām; |
| --- | --- |

—

elastīgas, augstas precizitātes, bezdefektu un bezatkritumu kognitīvās rūpnīcas un
  viedas un energoefektīvas
  ražošanas sistēmas, kas atbilst klientu vajadzībām;

viedas un energoefektīvas

| — | revolucionāri jauninājumi būvlaukumu izpētē, pilnīgai objektu montāžas automatizācijai, kā arī saliekamie komponenti. |
| --- | --- |

—

revolucionāri jauninājumi būvlaukumu izpētē, pilnīgai objektu montāžas automatizācijai, kā arī saliekamie komponenti.

| — | revolucionāri jauninājumi būvlaukumu izpētē, pilnīgai objektu montāžas automatizācijai, kā arī saliekamie komponenti. |
| --- | --- |

—

revolucionāri jauninājumi būvlaukumu izpētē, pilnīgai objektu montāžas automatizācijai, kā arī saliekamie komponenti.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.2. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Spēcīgu projektēšanas un ražošanas spēju uzturēšana un attīstīšana būtiskajās
  ciparu
  tehnoloģijās, piemēram, mikroelektronikā un nanoelektronikā, fotonikā, programmatūrā un sistēmās, kā arī to integrācija un modernie materiāli, kas tām nepieciešami, būs būtiski, lai nodrošinātu konkurētspējīgu ES. | Spēcīgu projektēšanas un ražošanas spēju uzturēšana un attīstīšana būtiskajās
  digitālajās
  tehnoloģijās, piemēram, mikroelektronikā un nanoelektronikā, fotonikā, programmatūrā un sistēmās, kā arī to integrācija un
  standartizācija, kā arī
  modernie materiāli, kas tām nepieciešami, būs būtiski, lai nodrošinātu konkurētspējīgu ES.
  Svarīgas digitālās pamattehnoloģijas var novērst plaisu starp jaunākajiem pētījumiem un tirgu veidojošām inovācijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Spēcīgu projektēšanas un ražošanas spēju uzturēšana un attīstīšana būtiskajās
  ciparu
  tehnoloģijās, piemēram, mikroelektronikā un nanoelektronikā, fotonikā, programmatūrā un sistēmās, kā arī to integrācija un modernie materiāli, kas tām nepieciešami, būs būtiski, lai nodrošinātu konkurētspējīgu ES.

ciparu

Spēcīgu projektēšanas un ražošanas spēju uzturēšana un attīstīšana būtiskajās
  digitālajās
  tehnoloģijās, piemēram, mikroelektronikā un nanoelektronikā, fotonikā, programmatūrā un sistēmās, kā arī to integrācija un
  standartizācija, kā arī
  modernie materiāli, kas tām nepieciešami, būs būtiski, lai nodrošinātu konkurētspējīgu ES.
  Svarīgas digitālās pamattehnoloģijas var novērst plaisu starp jaunākajiem pētījumiem un tirgu veidojošām inovācijām.

digitālajās

standartizācija, kā arī

Svarīgas digitālās pamattehnoloģijas var novērst plaisu starp jaunākajiem pētījumiem un tirgu veidojošām inovācijām.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.2. punkts – 2. daļa

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Nanoelektronikas dizaina un apstrādes koncepcijas, kas
  atbilst īpašajām digitālās transformācijas prasībām
  un
  globālajām problēmām
  funkcionalitātes, enerģijas patēriņa un integrācijas ziņā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Nanoelektronikas dizaina un apstrādes koncepcijas, kas
  atbilst īpašajām digitālās transformācijas prasībām
  un
  globālajām problēmām
  funkcionalitātes, enerģijas patēriņa un integrācijas ziņā;

atbilst īpašajām digitālās transformācijas prasībām

globālajām problēmām

| — | Nanoelektronikas dizaina un apstrādes koncepcijas, kas
  ņem vērā īpašāsdigitalizācijas prasības
  un
  globālās problēmas veiktspējas,
  funkcionalitātes, enerģijas
  koplietošanas un
  patēriņa
  , kā arī energoefektivitātes
  un integrācijas ziņā; |
| --- | --- |

—

Nanoelektronikas dizaina un apstrādes koncepcijas, kas
  ņem vērā īpašāsdigitalizācijas prasības
  un
  globālās problēmas veiktspējas,
  funkcionalitātes, enerģijas
  koplietošanas un
  patēriņa
  , kā arī energoefektivitātes
  un integrācijas ziņā;

ņem vērā īpašāsdigitalizācijas prasības

globālās problēmas veiktspējas,

koplietošanas un

, kā arī energoefektivitātes

| — | sensoru tehnoloģijas un to līdzintegrācija procesoru vienībās, lai iespējotu lietu internetu, ieskaitot novatoriskus risinājumus elastīgiem un atbilstošiem materiāliem, lai radītu cilvēkiem draudzīgus mijiedarbības objektus; |
| --- | --- |

—

sensoru tehnoloģijas un to līdzintegrācija procesoru vienībās, lai iespējotu lietu internetu, ieskaitot novatoriskus risinājumus elastīgiem un atbilstošiem materiāliem, lai radītu cilvēkiem draudzīgus mijiedarbības objektus;

| — | sensoru tehnoloģijas un to līdzintegrācija procesoru vienībās, lai iespējotu lietu internetu, ieskaitot novatoriskus risinājumus elastīgiem un atbilstošiem materiāliem, lai radītu
  drošus un
  cilvēkiem
  un videi
  draudzīgus mijiedarbības objektus; |
| --- | --- |

—

sensoru tehnoloģijas un to līdzintegrācija procesoru vienībās, lai iespējotu lietu internetu, ieskaitot novatoriskus risinājumus elastīgiem un atbilstošiem materiāliem, lai radītu
  drošus un
  cilvēkiem
  un videi
  draudzīgus mijiedarbības objektus;

drošus un

un videi

| — | tādas tehnoloģijas kā nanoelektronikas papildinājumi vai alternatīvas, piemēram, mākslīgā intelekta lietojumu neiromorfiskās datošanas iekārtas vai integrēta kvantu datošana; |
| --- | --- |

—

tādas tehnoloģijas kā nanoelektronikas papildinājumi vai alternatīvas, piemēram, mākslīgā intelekta lietojumu neiromorfiskās datošanas iekārtas vai integrēta kvantu datošana;

| — | tādas tehnoloģijas kā nanoelektronikas papildinājumi vai alternatīvas, piemēram, mākslīgā intelekta lietojumu neiromorfiskās datošanas iekārtas vai integrēta kvantu datošana; |
| --- | --- |

—

tādas tehnoloģijas kā nanoelektronikas papildinājumi vai alternatīvas, piemēram, mākslīgā intelekta lietojumu neiromorfiskās datošanas iekārtas vai integrēta kvantu datošana;

| — | datošanas tehnikas arhitektūras un mazjaudas procesori plaša spektra pielietojumiem, to vidū mākoņu datošanas, rūpnieciskās digitalizācijas,
  lielu
  datu un mākoņa, viedās enerģijas un saistītas un automatizētas braukšanas jomā; |
| --- | --- |

—

datošanas tehnikas arhitektūras un mazjaudas procesori plaša spektra pielietojumiem, to vidū mākoņu datošanas, rūpnieciskās digitalizācijas,
  lielu
  datu un mākoņa, viedās enerģijas un saistītas un automatizētas braukšanas jomā;

lielu

| — | datošanas tehnikas arhitektūras un mazjaudas procesori plaša spektra pielietojumiem, to vidū mākoņu datošanas, rūpnieciskās digitalizācijas,
  automatizācijas un robotikas, lielo
  datu un mākoņa, viedās enerģijas un saistītas un automatizētas braukšanas jomā; |
| --- | --- |

—

datošanas tehnikas arhitektūras un mazjaudas procesori plaša spektra pielietojumiem, to vidū mākoņu datošanas, rūpnieciskās digitalizācijas,
  automatizācijas un robotikas, lielo
  datu un mākoņa, viedās enerģijas un saistītas un automatizētas braukšanas jomā;

automatizācijas un robotikas, lielo

| — | datošanas tehnikas projekti, kas piedāvā spēcīgas garantijas uzticamai izpildei ar iebūvētiem privātuma un drošības aizsardzības līdzekļiem ievades/izvades datiem un apstrādes instrukcijām; |
| --- | --- |

—

datošanas tehnikas projekti, kas piedāvā spēcīgas garantijas uzticamai izpildei ar iebūvētiem privātuma un drošības aizsardzības līdzekļiem ievades/izvades datiem un apstrādes instrukcijām;

| — | datošanas tehnikas projekti, kas piedāvā spēcīgas garantijas uzticamai izpildei ar iebūvētiem privātuma un drošības aizsardzības līdzekļiem ievades/izvades datiem un apstrādes instrukcijām; |
| --- | --- |

—

datošanas tehnikas projekti, kas piedāvā spēcīgas garantijas uzticamai izpildei ar iebūvētiem privātuma un drošības aizsardzības līdzekļiem ievades/izvades datiem un apstrādes instrukcijām;

| — | fotonikas tehnoloģijas, kas ļauj veidot lietojumus ar revolucionāriem sasniegumiem funkcionalitātes un veiktspējas ziņā; |
| --- | --- |

—

fotonikas tehnoloģijas, kas ļauj veidot lietojumus ar revolucionāriem sasniegumiem funkcionalitātes un veiktspējas ziņā;

| — | fotonikas tehnoloģijas, kas ļauj veidot lietojumus ar revolucionāriem sasniegumiem funkcionalitātes
  , integrācijas
  un veiktspējas ziņā; |
| --- | --- |

—

fotonikas tehnoloģijas, kas ļauj veidot lietojumus ar revolucionāriem sasniegumiem funkcionalitātes
  , integrācijas
  un veiktspējas ziņā;

, integrācijas

| — | sistēmu inženiertehnoloģijas, lai pilnībā atbalstītu autonomas sistēmas uzticamiem pielietojumiem, kas mijiedarbojas ar fizisko pasauli, arī rūpnieciskās un drošībai būtiskās jomās; |
| --- | --- |

—

sistēmu inženiertehnoloģijas, lai pilnībā atbalstītu autonomas sistēmas uzticamiem pielietojumiem, kas mijiedarbojas ar fizisko pasauli, arī rūpnieciskās un drošībai būtiskās jomās;

| — | sistēmu inženiertehnoloģijas, lai pilnībā atbalstītu autonomas sistēmas uzticamiem pielietojumiem, kas mijiedarbojas ar fizisko pasauli, arī rūpnieciskās un drošībai būtiskās jomās; |
| --- | --- |

—

sistēmu inženiertehnoloģijas, lai pilnībā atbalstītu autonomas sistēmas uzticamiem pielietojumiem, kas mijiedarbojas ar fizisko pasauli, arī rūpnieciskās un drošībai būtiskās jomās;

| — | programmatūras tehnoloģijas, kas uzlabo programmatūras kvalitāti, drošību un uzticamību, palielinot kalpošanas laiku, attīstības ražīgumu un
  ieviešot programmatūrā
  iebūvētu mākslīgo intelektu un
  izturību
  ; |
| --- | --- |

—

programmatūras tehnoloģijas, kas uzlabo programmatūras kvalitāti, drošību un uzticamību, palielinot kalpošanas laiku, attīstības ražīgumu un
  ieviešot programmatūrā
  iebūvētu mākslīgo intelektu un
  izturību
  ;

ieviešot programmatūrā

izturību

| — | programmatūras
  un aparatūras
  tehnoloģijas, kas uzlabo programmatūras kvalitāti, drošību un uzticamību, palielinot kalpošanas laiku, attīstības ražīgumu un
  sadarbspēju un ieviešot
  iebūvētu mākslīgo intelektu un
  programmatūras noturību
  ; |
| --- | --- |

—

programmatūras
  un aparatūras
  tehnoloģijas, kas uzlabo programmatūras kvalitāti, drošību un uzticamību, palielinot kalpošanas laiku, attīstības ražīgumu un
  sadarbspēju un ieviešot
  iebūvētu mākslīgo intelektu un
  programmatūras noturību
  ;

un aparatūras

sadarbspēju un ieviešot

programmatūras noturību

| — | jaunās tehnoloģijas, kas paplašina
  ciparu
  tehnoloģijas un mazina attālumu no koncepcijas pierādīšanas līdz rūpnieciskām iespējām atbilstošajos tirgos. |
| --- | --- |

—

jaunās tehnoloģijas, kas paplašina
  ciparu
  tehnoloģijas un mazina attālumu no koncepcijas pierādīšanas līdz rūpnieciskām iespējām atbilstošajos tirgos.

ciparu

| — | jaunās tehnoloģijas, kas paplašina
  digitālās
  tehnoloģijas un mazina attālumu no koncepcijas pierādīšanas līdz rūpnieciskām iespējām atbilstošajos tirgos; |
| --- | --- |

—

jaunās tehnoloģijas, kas paplašina
  digitālās
  tehnoloģijas un mazina attālumu no koncepcijas pierādīšanas līdz rūpnieciskām iespējām atbilstošajos tirgos;

digitālās

| — | digitālās tehnoloģijas kultūras un radošajām industrijām, tostarp attiecībā uz audiovizuālajiem arhīviem un bibliotēkām, izdevējdarbību, lai izstrādātu jaunus rīkus digitālā satura pieejamībai, izmantošanai un saglabāšanai; |
| --- | --- |

—

digitālās tehnoloģijas kultūras un radošajām industrijām, tostarp attiecībā uz audiovizuālajiem arhīviem un bibliotēkām, izdevējdarbību, lai izstrādātu jaunus rīkus digitālā satura pieejamībai, izmantošanai un saglabāšanai;

digitālās tehnoloģijas kultūras un radošajām industrijām, tostarp attiecībā uz audiovizuālajiem arhīviem un bibliotēkām, izdevējdarbību, lai izstrādātu jaunus rīkus digitālā satura pieejamībai, izmantošanai un saglabāšanai;

| — | novatorisku ekoinovāciju uzņēmējdarbības modeļu un alternatīvu resursefektīvu un energoefektīvu ražošanas pieeju izstrāde. |
| --- | --- |

—

novatorisku ekoinovāciju uzņēmējdarbības modeļu un alternatīvu resursefektīvu un energoefektīvu ražošanas pieeju izstrāde.

novatorisku ekoinovāciju uzņēmējdarbības modeļu un alternatīvu resursefektīvu un energoefektīvu ražošanas pieeju izstrāde.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.3. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas Savienība ir pasaules līderis attiecībā uz progresīvajiem materiāliem un ar tiem saistītajiem procesiem, kas veido 20 % no rūpniecības bāzes un ir gandrīz visu vērtību ķēžu pamatā, pateicoties izejvielu pārveidošanai. Lai saglabātu konkurētspēju un apmierinātu pilsoņu vajadzības pēc ilgtspējīgiem, drošiem un progresīviem materiāliem, ES jāuzlabo materiālu pārstrādājamība, jāsamazina oglekļa
  pēda
  un vides pēdas nospiedums un jāveicina starpnozaru rūpniecības jauninājumi, atbalstot jaunus lietojumus visās rūpniecības nozarēs. | Eiropas Savienība ir pasaules līderis attiecībā uz progresīvajiem materiāliem un ar tiem saistītajiem procesiem, kas veido 20 % no rūpniecības bāzes un ir gandrīz visu vērtību ķēžu pamatā, pateicoties izejvielu pārveidošanai. Lai saglabātu konkurētspēju un apmierinātu pilsoņu vajadzības pēc ilgtspējīgiem, drošiem un progresīviem materiāliem,
  tostarp videi draudzīgām alternatīvām,
  ES jāuzlabo materiālu
  izturība, atkalizmantojamība un
  pārstrādājamība, jāsamazina oglekļa
  pēdas
  un vides pēdas nospiedums un jāveicina starpnozaru rūpniecības jauninājumi, atbalstot jaunus lietojumus
  un standartizāciju
  visās rūpniecības nozarēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Eiropas Savienība ir pasaules līderis attiecībā uz progresīvajiem materiāliem un ar tiem saistītajiem procesiem, kas veido 20 % no rūpniecības bāzes un ir gandrīz visu vērtību ķēžu pamatā, pateicoties izejvielu pārveidošanai. Lai saglabātu konkurētspēju un apmierinātu pilsoņu vajadzības pēc ilgtspējīgiem, drošiem un progresīviem materiāliem, ES jāuzlabo materiālu pārstrādājamība, jāsamazina oglekļa
  pēda
  un vides pēdas nospiedums un jāveicina starpnozaru rūpniecības jauninājumi, atbalstot jaunus lietojumus visās rūpniecības nozarēs.

pēda

Eiropas Savienība ir pasaules līderis attiecībā uz progresīvajiem materiāliem un ar tiem saistītajiem procesiem, kas veido 20 % no rūpniecības bāzes un ir gandrīz visu vērtību ķēžu pamatā, pateicoties izejvielu pārveidošanai. Lai saglabātu konkurētspēju un apmierinātu pilsoņu vajadzības pēc ilgtspējīgiem, drošiem un progresīviem materiāliem,
  tostarp videi draudzīgām alternatīvām,
  ES jāuzlabo materiālu
  izturība, atkalizmantojamība un
  pārstrādājamība, jāsamazina oglekļa
  pēdas
  un vides pēdas nospiedums un jāveicina starpnozaru rūpniecības jauninājumi, atbalstot jaunus lietojumus
  un standartizāciju
  visās rūpniecības nozarēs.

tostarp videi draudzīgām alternatīvām,

izturība, atkalizmantojamība un

pēdas

un standartizāciju

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.3. punkts – 2. daļa

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pamatvirzieni | Pamatvirzieni |
| — | Materiāli (arī plastmasas, biomateriāli, nanomateriāli, divdimensiju, viedi un dažāda sastāva materiāli), kas veidoti ar jaunām īpašībām un funkciju grupām un kas atbilst regulatīvajām prasībām (nepastiprinot ietekmi uz vidi to ražošanas, izmantošanas vai aprites beigu laikā); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

—

Materiāli (arī plastmasas, biomateriāli, nanomateriāli, divdimensiju, viedi un dažāda sastāva materiāli), kas veidoti ar jaunām īpašībām un funkciju grupām un kas atbilst regulatīvajām prasībām (nepastiprinot ietekmi uz vidi to ražošanas, izmantošanas vai aprites beigu laikā);

| — | Materiāli (arī plastmasas,
  bioplastmasas,
  biomateriāli, nanomateriāli, divdimensiju, viedi un dažāda sastāva materiāli), kas veidoti ar jaunām īpašībām un funkciju grupām un kas atbilst regulatīvajām prasībām (nepastiprinot ietekmi uz vidi
  un negatīvas papildu sekas
  to ražošanas, izmantošanas vai aprites beigu laikā); |
| --- | --- |

—

Materiāli (arī plastmasas,
  bioplastmasas,
  biomateriāli, nanomateriāli, divdimensiju, viedi un dažāda sastāva materiāli), kas veidoti ar jaunām īpašībām un funkciju grupām un kas atbilst regulatīvajām prasībām (nepastiprinot ietekmi uz vidi
  un negatīvas papildu sekas
  to ražošanas, izmantošanas vai aprites beigu laikā);

bioplastmasas,

un negatīvas papildu sekas

| — | integrēti materiālu procesi un ražošana, izmantojot uz klientu orientētu un ētisku pieeju, ieskaitot pirmsnormatīvus pasākumus un aprites cikla novērtējumu, izejvielu iegūšanu un pārvaldību, izturību, atkalizmantojamību un pārstrādi, drošību, riska novērtēšanu un pārvaldību; |
| --- | --- |

—

integrēti materiālu procesi un ražošana, izmantojot uz klientu orientētu un ētisku pieeju, ieskaitot pirmsnormatīvus pasākumus un aprites cikla novērtējumu, izejvielu iegūšanu un pārvaldību, izturību, atkalizmantojamību un pārstrādi, drošību, riska novērtēšanu un pārvaldību;

| — | integrēti materiālu procesi un ražošana, izmantojot uz klientu orientētu un ētisku pieeju, ieskaitot pirmsnormatīvus pasākumus un aprites cikla novērtējumu,
  ilgtspējīgu
  izejvielu iegūšanu un pārvaldību, izturību, atkalizmantojamību un pārstrādi, drošību, riska novērtēšanu un pārvaldību; |
| --- | --- |

—

integrēti materiālu procesi un ražošana, izmantojot uz klientu orientētu un ētisku pieeju, ieskaitot pirmsnormatīvus pasākumus un aprites cikla novērtējumu,
  ilgtspējīgu
  izejvielu iegūšanu un pārvaldību, izturību, atkalizmantojamību un pārstrādi, drošību, riska novērtēšanu un pārvaldību;

ilgtspējīgu

| — | materiālu raksturojumi (piemēram, kvalitātes nodrošināšanai) modelēšana, izmēģināšana un uzlabošana; |
| --- | --- |

—

materiālu raksturojumi (piemēram, kvalitātes nodrošināšanai) modelēšana, izmēģināšana un uzlabošana;

| — | materiālu raksturojumi (piemēram, kvalitātes nodrošināšanai) modelēšana, izmēģināšana un uzlabošana; |
| --- | --- |

—

materiālu raksturojumi (piemēram, kvalitātes nodrošināšanai) modelēšana, izmēģināšana un uzlabošana;

| — | saskaņā ar dalībvalstu vienošanos
  identificēta
  un
  prioritizēta
  ES tehnoloģisko infrastruktūru inovācijas
  ekosistēma

   (16), kas sniedz pakalpojumus, lai paātrinātu ES rūpniecības, jo īpaši MVU, tehnoloģiju pārveidi un izmantošanu tā aptvers visas svarīgākās tehnoloģijas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu jauninājumus materiālu jomā; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar dalībvalstu vienošanos
  identificēta
  un
  prioritizēta
  ES tehnoloģisko infrastruktūru inovācijas
  ekosistēma

   (16), kas sniedz pakalpojumus, lai paātrinātu ES rūpniecības, jo īpaši MVU, tehnoloģiju pārveidi un izmantošanu tā aptvers visas svarīgākās tehnoloģijas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu jauninājumus materiālu jomā;

identificēta

prioritizēta

ekosistēma

16

| — | saskaņā ar dalībvalstu vienošanos
  un ESFRI ceļvedi identificēts
  un
  prioritizēts
  ES
  pētniecības un
  tehnoloģisko infrastruktūru inovācijas
  tīkls

   (16), kas sniedz pakalpojumus, lai paātrinātu ES rūpniecības, jo īpaši MVU, tehnoloģiju pārveidi un izmantošanu — tā aptvers visas svarīgākās tehnoloģijas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu jauninājumus materiālu jomā; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar dalībvalstu vienošanos
  un ESFRI ceļvedi identificēts
  un
  prioritizēts
  ES
  pētniecības un
  tehnoloģisko infrastruktūru inovācijas
  tīkls

   (16), kas sniedz pakalpojumus, lai paātrinātu ES rūpniecības, jo īpaši MVU, tehnoloģiju pārveidi un izmantošanu — tā aptvers visas svarīgākās tehnoloģijas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu jauninājumus materiālu jomā;

un ESFRI ceļvedi identificēts

prioritizēts

pētniecības un

tīkls

16

| — | Progresīvo materiālu un citu svarīgu pamattehnoloģiju nākotnes un jaunāko tendenču analīze; |
| --- | --- |

—

Progresīvo materiālu un citu svarīgu pamattehnoloģiju nākotnes un jaunāko tendenču analīze;

| — | Progresīvo materiālu un citu svarīgu pamattehnoloģiju nākotnes un jaunāko tendenču analīze; |
| --- | --- |

—

Progresīvo materiālu un citu svarīgu pamattehnoloģiju nākotnes un jaunāko tendenču analīze;

| — | risinājumi, kas balstīti uz dizainu, arhitektūru un vispārējo jaunradi, orientēti uz lietotāju, lai radītu pievienotu vērtību rūpniecības un radošajām
  nozarēm
  . |
| --- | --- |

—

risinājumi, kas balstīti uz dizainu, arhitektūru un vispārējo jaunradi, orientēti uz lietotāju, lai radītu pievienotu vērtību rūpniecības un radošajām
  nozarēm
  .

nozarēm

| — | risinājumi, kas balstīti uz dizainu, arhitektūru un vispārējo jaunradi, orientēti uz lietotāju, lai radītu pievienotu vērtību rūpniecības un radošajām
  industrijām, tostarp modes industrijai
  . |
| --- | --- |

—

risinājumi, kas balstīti uz dizainu, arhitektūru un vispārējo jaunradi, orientēti uz lietotāju, lai radītu pievienotu vērtību rūpniecības un radošajām
  industrijām, tostarp modes industrijai
  .

industrijām, tostarp modes industrijai

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.4. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Jebkura objekta vai ierīces intektiskošana ir viena no globālajām tendencēm. Pētnieki un novatori, kas attīsta mākslīgo intelektu (MI) un piedāvā lietojumus robotikā un citās jomās, būs galvenie nākotnes ekonomikas un ražīguma pieauguma virzītāji. Daudzas nozares, to vidū veselība, rūpniecība, būvniecība un lauksaimniecība, izmantos un turpinās attīstīt šīs
  galvenās
  pamattehnoloģijas citās pamatprogrammas daļās. Attīstībai ir jānodrošina mākslīgajā intelektā balstītu lietojumu drošība, jānovērtē riski un jāsamazina ļaunprātīgas izmantošanas potenciāls un netīša diskriminācija pēc dzimuma vai rases. Ir arī jānodrošina, ka MI tiek izstrādāts sistēmā, kas ievēro ES vērtības un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu. | Jebkura objekta vai ierīces intektiskošana ir viena no globālajām tendencēm. Pētnieki un novatori, kas attīsta mākslīgo intelektu (MI) un piedāvā lietojumus robotikā un citās jomās, būs galvenie nākotnes ekonomikas un ražīguma pieauguma virzītāji. Daudzas nozares, to vidū veselība,
  transports,
  rūpniecība, būvniecība un lauksaimniecība, izmantos un turpinās attīstīt šīs
  svarīgās
  pamattehnoloģijas citās pamatprogrammas daļās. Attīstībai ir jānodrošina mākslīgajā intelektā balstītu lietojumu drošība, jānovērtē
  to
  riski un jāsamazina ļaunprātīgas izmantošanas potenciāls un netīša diskriminācija pēc dzimuma vai rases. Ir arī jānodrošina, ka MI tiek izstrādāts
  ētiskā
  sistēmā, kas ievēro ES vērtības un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Jebkura objekta vai ierīces intektiskošana ir viena no globālajām tendencēm. Pētnieki un novatori, kas attīsta mākslīgo intelektu (MI) un piedāvā lietojumus robotikā un citās jomās, būs galvenie nākotnes ekonomikas un ražīguma pieauguma virzītāji. Daudzas nozares, to vidū veselība, rūpniecība, būvniecība un lauksaimniecība, izmantos un turpinās attīstīt šīs
  galvenās
  pamattehnoloģijas citās pamatprogrammas daļās. Attīstībai ir jānodrošina mākslīgajā intelektā balstītu lietojumu drošība, jānovērtē riski un jāsamazina ļaunprātīgas izmantošanas potenciāls un netīša diskriminācija pēc dzimuma vai rases. Ir arī jānodrošina, ka MI tiek izstrādāts sistēmā, kas ievēro ES vērtības un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu.

galvenās

Jebkura objekta vai ierīces intektiskošana ir viena no globālajām tendencēm. Pētnieki un novatori, kas attīsta mākslīgo intelektu (MI) un piedāvā lietojumus robotikā un citās jomās, būs galvenie nākotnes ekonomikas un ražīguma pieauguma virzītāji. Daudzas nozares, to vidū veselība,
  transports,
  rūpniecība, būvniecība un lauksaimniecība, izmantos un turpinās attīstīt šīs
  svarīgās
  pamattehnoloģijas citās pamatprogrammas daļās. Attīstībai ir jānodrošina mākslīgajā intelektā balstītu lietojumu drošība, jānovērtē
  to
  riski un jāsamazina ļaunprātīgas izmantošanas potenciāls un netīša diskriminācija pēc dzimuma vai rases. Ir arī jānodrošina, ka MI tiek izstrādāts
  ētiskā
  sistēmā, kas ievēro ES vērtības un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu.

transports,

svarīgās

to

ētiskā

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.4. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.4. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Mākslīgā intelekta kompetences centru pētniecības kompetences attīstīšana un tīkla izveide visā Eiropā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Mākslīgā intelekta kompetences centru pētniecības kompetences attīstīšana un tīkla izveide visā Eiropā;

| — | Mākslīgā intelekta kompetences centru pētniecības
  un inovācijas
  kompetences attīstīšana un tīkla izveide visā Eiropā; |
| --- | --- |

—

Mākslīgā intelekta kompetences centru pētniecības
  un inovācijas
  kompetences attīstīšana un tīkla izveide visā Eiropā;

un inovācijas

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.5. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.5. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Internets ir kļuvis par galveno sabiedrības un ekonomikas pārmaiņu veicinātāju visās mūsu ekonomikas un sabiedrības nozarēs. Eiropas Savienībai jāuzņemas vadība, veidojot nākamās paaudzes internetu, lai tiktu radīta uz cilvēku vērsta ekosistēma, kas atbilst mūsu sociālajām un ētiskajām vērtībām. Ieguldījumi nākamās paaudzes interneta tehnoloģijās un programmatūrā uzlabos ES rūpniecības konkurētspēju pasaules ekonomikā. Eiropas Savienības mēroga optimizēšanai būs vajadzīga plaša sadarbība ieinteresēto personu vidū. | Internets ir kļuvis par galveno sabiedrības un ekonomikas pārmaiņu veicinātāju visās mūsu ekonomikas un sabiedrības nozarēs. Eiropas Savienībai jāuzņemas vadība, veidojot nākamās paaudzes internetu, lai tiktu radīta uz cilvēku vērsta ekosistēma
  un notiktu tehniskā attīstība virzībā uz pieejamiem, drošiem un uzticamiem tīkla pakalpojumiem
  , kas atbilst mūsu sociālajām un ētiskajām vērtībām. Ieguldījumi nākamās paaudzes interneta tehnoloģijās un programmatūrā uzlabos ES rūpniecības konkurētspēju pasaules ekonomikā. Eiropas Savienības mēroga optimizēšanai būs vajadzīga plaša sadarbība ieinteresēto personu vidū
  un Eiropas un starptautisko standartu izstrāde
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Internets ir kļuvis par galveno sabiedrības un ekonomikas pārmaiņu veicinātāju visās mūsu ekonomikas un sabiedrības nozarēs. Eiropas Savienībai jāuzņemas vadība, veidojot nākamās paaudzes internetu, lai tiktu radīta uz cilvēku vērsta ekosistēma, kas atbilst mūsu sociālajām un ētiskajām vērtībām. Ieguldījumi nākamās paaudzes interneta tehnoloģijās un programmatūrā uzlabos ES rūpniecības konkurētspēju pasaules ekonomikā. Eiropas Savienības mēroga optimizēšanai būs vajadzīga plaša sadarbība ieinteresēto personu vidū.

Internets ir kļuvis par galveno sabiedrības un ekonomikas pārmaiņu veicinātāju visās mūsu ekonomikas un sabiedrības nozarēs. Eiropas Savienībai jāuzņemas vadība, veidojot nākamās paaudzes internetu, lai tiktu radīta uz cilvēku vērsta ekosistēma
  un notiktu tehniskā attīstība virzībā uz pieejamiem, drošiem un uzticamiem tīkla pakalpojumiem
  , kas atbilst mūsu sociālajām un ētiskajām vērtībām. Ieguldījumi nākamās paaudzes interneta tehnoloģijās un programmatūrā uzlabos ES rūpniecības konkurētspēju pasaules ekonomikā. Eiropas Savienības mēroga optimizēšanai būs vajadzīga plaša sadarbība ieinteresēto personu vidū
  un Eiropas un starptautisko standartu izstrāde
  .

un notiktu tehniskā attīstība virzībā uz pieejamiem, drošiem un uzticamiem tīkla pakalpojumiem

un Eiropas un starptautisko standartu izstrāde

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.5. punkts – 2. daļa

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.5. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pamatvirzieni | Pamatvirzieni |
| — | Tehnoloģijas un sistēmas drošai un energoefektīvai nākamās paaudzes interneta viedtīkla un pakalpojumu infrastruktūrai (savienojamībai pēc 5G, programmu noteiktai infrastruktūrai, lietu internetam, mākoņu infrastruktūrām, kognitīviem mākoņiem), kas nodrošina reāllaika spējas, virtualizāciju un decentralizētu pārvaldību (īpaši ātrdarbīgu un elastīgu radio,
  mākoņu datošanu
  ,
  blokķēdes
  , koplietojamu kontekstu un zināšanas); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

—

Tehnoloģijas un sistēmas drošai un energoefektīvai nākamās paaudzes interneta viedtīkla un pakalpojumu infrastruktūrai (savienojamībai pēc 5G, programmu noteiktai infrastruktūrai, lietu internetam, mākoņu infrastruktūrām, kognitīviem mākoņiem), kas nodrošina reāllaika spējas, virtualizāciju un decentralizētu pārvaldību (īpaši ātrdarbīgu un elastīgu radio,
  mākoņu datošanu
  ,
  blokķēdes
  , koplietojamu kontekstu un zināšanas);

mākoņu datošanu

blokķēdes

| — | Tehnoloģijas un sistēmas drošai un energoefektīvai nākamās paaudzes interneta viedtīkla un pakalpojumu infrastruktūrai (savienojamībai pēc 5G, programmu noteiktai infrastruktūrai, lietu internetam, mākoņu infrastruktūrām, kognitīviem mākoņiem), kas nodrošina reāllaika spējas, virtualizāciju un decentralizētu pārvaldību (īpaši ātrdarbīgu un elastīgu radio,
  perifērdatošanu, kriptogrāfiskas tehnoloģijas
  ,
  sadalītās virsgrāmatas
  , koplietojamu kontekstu un zināšanas); |
| --- | --- |

—

Tehnoloģijas un sistēmas drošai un energoefektīvai nākamās paaudzes interneta viedtīkla un pakalpojumu infrastruktūrai (savienojamībai pēc 5G, programmu noteiktai infrastruktūrai, lietu internetam, mākoņu infrastruktūrām, kognitīviem mākoņiem), kas nodrošina reāllaika spējas, virtualizāciju un decentralizētu pārvaldību (īpaši ātrdarbīgu un elastīgu radio,
  perifērdatošanu, kriptogrāfiskas tehnoloģijas
  ,
  sadalītās virsgrāmatas
  , koplietojamu kontekstu un zināšanas);

perifērdatošanu, kriptogrāfiskas tehnoloģijas

sadalītās virsgrāmatas

| — | nākamās paaudzes interneta lietojumi un pakalpojumi lietotājiem, rūpniecībai un sabiedrībai, kas balstīti uz uzticamību, sadarbspēju, uzlabotu lietotāju kontroli pār datiem, pārredzamu valodu piekļuvi, jauniem multimodālās mijiedarbības konceptiem, iekļaujošu un personalizētu piekļuvi vienumiem, informācijai un saturam, iekļaujot iesaistošus un uzticamus
  informācijas
  līdzekļus, sociālos plašsaziņas līdzekļus un sociālos tīklus, kā arī
  sociālo tīklošanu
  ; |
| --- | --- |

—

nākamās paaudzes interneta lietojumi un pakalpojumi lietotājiem, rūpniecībai un sabiedrībai, kas balstīti uz uzticamību, sadarbspēju, uzlabotu lietotāju kontroli pār datiem, pārredzamu valodu piekļuvi, jauniem multimodālās mijiedarbības konceptiem, iekļaujošu un personalizētu piekļuvi vienumiem, informācijai un saturam, iekļaujot iesaistošus un uzticamus
  informācijas
  līdzekļus, sociālos plašsaziņas līdzekļus un sociālos tīklus, kā arī
  sociālo tīklošanu
  ;

informācijas

sociālo tīklošanu

| — | nākamās paaudzes interneta lietojumi un pakalpojumi lietotājiem, rūpniecībai un sabiedrībai, kas balstīti uz uzticamību, sadarbspēju,
  savstarpējo savienojamību,
  uzlabotu lietotāju kontroli pār datiem, pārredzamu valodu piekļuvi, jauniem multimodālās mijiedarbības konceptiem, iekļaujošu un personalizētu piekļuvi vienumiem, informācijai un saturam, iekļaujot iesaistošus un uzticamus
  plašsaziņas
  līdzekļus, sociālos plašsaziņas līdzekļus un sociālos tīklus, kā arī
  risinājumus drošiem darījumiem un pakalpojumiem kopīgās infrastruktūrās
  ; |
| --- | --- |

—

nākamās paaudzes interneta lietojumi un pakalpojumi lietotājiem, rūpniecībai un sabiedrībai, kas balstīti uz uzticamību, sadarbspēju,
  savstarpējo savienojamību,
  uzlabotu lietotāju kontroli pār datiem, pārredzamu valodu piekļuvi, jauniem multimodālās mijiedarbības konceptiem, iekļaujošu un personalizētu piekļuvi vienumiem, informācijai un saturam, iekļaujot iesaistošus un uzticamus
  plašsaziņas
  līdzekļus, sociālos plašsaziņas līdzekļus un sociālos tīklus, kā arī
  risinājumus drošiem darījumiem un pakalpojumiem kopīgās infrastruktūrās
  ;

savstarpējo savienojamību,

plašsaziņas

risinājumus drošiem darījumiem un pakalpojumiem kopīgās infrastruktūrās

| — | programmatūrā balstīta starpprogrammatūra, arī izkliedētas grāmatvedības tehnoloģijas, kas darbojas ļoti izkliedētā vidē, atvieglo datu apzināšanu un datu nosūtīšanu jauktās infrastruktūrās ar iekļautu datu aizsardzību, iegulda mākslīgo intelektu, datu analītiku, drošību un kontroli interneta lietojumos un pakalpojumos, kas vērsti uz datu un zināšanu brīvu plūsmu. |
| --- | --- |

—

programmatūrā balstīta starpprogrammatūra, arī izkliedētas grāmatvedības tehnoloģijas, kas darbojas ļoti izkliedētā vidē, atvieglo datu apzināšanu un datu nosūtīšanu jauktās infrastruktūrās ar iekļautu datu aizsardzību, iegulda mākslīgo intelektu, datu analītiku, drošību un kontroli interneta lietojumos un pakalpojumos, kas vērsti uz datu un zināšanu brīvu plūsmu.

| — | programmatūrā balstīta starpprogrammatūra, arī izkliedētas grāmatvedības tehnoloģijas, kas darbojas ļoti izkliedētā vidē, atvieglo datu apzināšanu un datu nosūtīšanu jauktās infrastruktūrās ar iekļautu datu aizsardzību, iegulda mākslīgo intelektu, datu analītiku, drošību un kontroli interneta lietojumos un pakalpojumos, kas vērsti uz datu un zināšanu brīvu plūsmu; |
| --- | --- |

—

programmatūrā balstīta starpprogrammatūra, arī izkliedētas grāmatvedības tehnoloģijas, kas darbojas ļoti izkliedētā vidē, atvieglo datu apzināšanu un datu nosūtīšanu jauktās infrastruktūrās ar iekļautu datu aizsardzību, iegulda mākslīgo intelektu, datu analītiku, drošību un kontroli interneta lietojumos un pakalpojumos, kas vērsti uz datu un zināšanu brīvu plūsmu;

| — | tehnoloģijas un instrumenti sistēmu tīkla integrēšanai sabiedrisko un rūpniecisko lietojumu vajadzībām, lai nodrošinātu pielāgojamu, efektīvu un uzticamu tīklu veiktspēju, kas ir piemērota pakalpojumu masveida izvēršanai. |
| --- | --- |

—

tehnoloģijas un instrumenti sistēmu tīkla integrēšanai sabiedrisko un rūpniecisko lietojumu vajadzībām, lai nodrošinātu pielāgojamu, efektīvu un uzticamu tīklu veiktspēju, kas ir piemērota pakalpojumu masveida izvēršanai.

tehnoloģijas un instrumenti sistēmu tīkla integrēšanai sabiedrisko un rūpniecisko lietojumu vajadzībām, lai nodrošinātu pielāgojamu, efektīvu un uzticamu tīklu veiktspēju, kas ir piemērota pakalpojumu masveida izvēršanai.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.6. punkts – 2. daļa

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.6. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pamatvirzieni | Pamatvirzieni |
| — | Augstas veiktspējas datošana (HPC): nākamās paaudzes
  galvenās
  eksalīmeņa un pēceksalīmeņa
  tehnoloģijas
  un
  sistēmas
  (piemēram, mazjaudas
  mikroprocesori
  ,
  programmatūra
  , sistēmu
  arhitektūra
  ); algoritmi, kodi un lietotnes, analītiskie rīki un eksperimentālās platformas; rūpnieciskās izmēģinājuma eksperimentālās vietnes un pakalpojumi; atbalsts pētniecībai un inovācijai pasaules klases HPC infrastruktūrai, arī pirmajai HPC/kvantu datošanas infrastruktūrai ES; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

—

Augstas veiktspējas datošana (HPC): nākamās paaudzes
  galvenās
  eksalīmeņa un pēceksalīmeņa
  tehnoloģijas
  un
  sistēmas
  (piemēram, mazjaudas
  mikroprocesori
  ,
  programmatūra
  , sistēmu
  arhitektūra
  ); algoritmi, kodi un lietotnes, analītiskie rīki un eksperimentālās platformas; rūpnieciskās izmēģinājuma eksperimentālās vietnes un pakalpojumi; atbalsts pētniecībai un inovācijai pasaules klases HPC infrastruktūrai, arī pirmajai HPC/kvantu datošanas infrastruktūrai ES;

galvenās

tehnoloģijas

sistēmas

mikroprocesori

programmatūra

arhitektūra

| — | Augstas veiktspējas datošana (HPC): nākamās paaudzes
  galveno
  eksalīmeņa un pēceksalīmeņa
  tehnoloģiju
  un
  sistēmu
  (piemēram, mazjaudas
  mikroprocesoru
  ,
  programmatūras
  , sistēmu
  arhitektūras
  )
  izstrāde
  ;
  īpaša programmatūra,
  algoritmi, kodi un lietotnes, analītiskie rīki un eksperimentālās platformas; rūpnieciskās izmēģinājuma eksperimentālās vietnes un pakalpojumi; atbalsts pētniecībai un inovācijai pasaules klases HPC infrastruktūrai, arī pirmajai HPC/kvantu datošanas infrastruktūrai ES; |
| --- | --- |

—

Augstas veiktspējas datošana (HPC): nākamās paaudzes
  galveno
  eksalīmeņa un pēceksalīmeņa
  tehnoloģiju
  un
  sistēmu
  (piemēram, mazjaudas
  mikroprocesoru
  ,
  programmatūras
  , sistēmu
  arhitektūras
  )
  izstrāde
  ;
  īpaša programmatūra,
  algoritmi, kodi un lietotnes, analītiskie rīki un eksperimentālās platformas; rūpnieciskās izmēģinājuma eksperimentālās vietnes un pakalpojumi; atbalsts pētniecībai un inovācijai pasaules klases HPC infrastruktūrai, arī pirmajai HPC/kvantu datošanas infrastruktūrai ES;

galveno

tehnoloģiju

sistēmu

mikroprocesoru

programmatūras

arhitektūras

izstrāde

īpaša programmatūra,

| — | Lielie dati: padziļinātas veiktspējas datu analīze; mērķis “Konfidencialitāte kā daļa no dizaina”, analizējot personīgos un konfidenciālus lielos datus; pilna mēroga datu platformu tehnoloģijas, lai atkārtoti izmantotu rūpnieciskos, personīgos un atvērtos datus; datu pārvaldība, savietojamības un sasaistes instrumenti; datu lietojumi attiecībā uz globālām problēmām; |
| --- | --- |

—

Lielie dati: padziļinātas veiktspējas datu analīze; mērķis “Konfidencialitāte kā daļa no dizaina”, analizējot personīgos un konfidenciālus lielos datus; pilna mēroga datu platformu tehnoloģijas, lai atkārtoti izmantotu rūpnieciskos, personīgos un atvērtos datus; datu pārvaldība, savietojamības un sasaistes instrumenti; datu lietojumi attiecībā uz globālām problēmām;

| — | Lielie dati: padziļinātas veiktspējas datu analīze;
  drošs un integritāti nodrošinošs
  mērķis “Konfidencialitāte kā daļa no dizaina”, analizējot personīgos un konfidenciālus lielos datus; pilna mēroga datu platformu tehnoloģijas, lai atkārtoti izmantotu rūpnieciskos, personīgos un atvērtos datus; datu pārvaldība, savietojamības un sasaistes instrumenti; datu lietojumi attiecībā uz globālām problēmām; |
| --- | --- |

—

Lielie dati: padziļinātas veiktspējas datu analīze;
  drošs un integritāti nodrošinošs
  mērķis “Konfidencialitāte kā daļa no dizaina”, analizējot personīgos un konfidenciālus lielos datus; pilna mēroga datu platformu tehnoloģijas, lai atkārtoti izmantotu rūpnieciskos, personīgos un atvērtos datus; datu pārvaldība, savietojamības un sasaistes instrumenti; datu lietojumi attiecībā uz globālām problēmām;

drošs un integritāti nodrošinošs

| — | samazinātas oglekļa emisijas IKT procesos, kas aptver aparatūru, programmatūru, sensorus, tīklus, datu glabāšanas un datu centrus, kā arī standartizētus novērtējumus. |
| --- | --- |

—

samazinātas oglekļa emisijas IKT procesos, kas aptver aparatūru, programmatūru, sensorus, tīklus, datu glabāšanas un datu centrus, kā arī standartizētus novērtējumus.

| — | samazinātas oglekļa emisijas IKT procesos, kas aptver aparatūru, programmatūru, sensorus, tīklus, datu glabāšanas un datu centrus, kā arī standartizētus novērtējumus. |
| --- | --- |

—

samazinātas oglekļa emisijas IKT procesos, kas aptver aparatūru, programmatūru, sensorus, tīklus, datu glabāšanas un datu centrus, kā arī standartizētus novērtējumus.

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.6.a punkts (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.2.6.a | Kvantu tehnoloģijas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.2.6.a

3.2.6.a

Kvantu tehnoloģijas

Kvantu tehnoloģijas izmanto milzīgos sasniegumus mūsu spējā noteikt un manipulēt vienu kvantu (atomus, fotonus, elektronus). Tas varētu radīt revolūciju visā informācijas vērtību ķēdē no programmatūras līdz aparatūrai un no komunikācijām līdz datizracei un mākslīgajam intelektam. Eiropā dzīvo vadošie pētnieki šajā jomā, un pašlaik notiek globālas sacensības, lai pārveidotu zinātniskos sasniegumus tirgum gatavās lietotnēs. Šai svarīgajai pamattehnoloģijai būs dziļa starpnozaru ietekme, nodrošinot Eiropas iedzīvotājiem un rūpniecībai, piemēram, būtiski lielākas veiktspējas skaitļošanu (kas cita starpā ļaus panākt uzticamāku veselības aprūpi, uzlabotas ķīmiskās vielas un materiālus, optimizētu un tādējādi ilgtspējīgāku resursu izmantošanu, efektīvāku inženieriju), drošākas telekomunikācijas un daudzus citus revolucionārus lietojumus.

Kvantu tehnoloģijas izmanto milzīgos sasniegumus mūsu spējā noteikt un manipulēt vienu kvantu (atomus, fotonus, elektronus). Tas varētu radīt revolūciju visā informācijas vērtību ķēdē no programmatūras līdz aparatūrai un no komunikācijām līdz datizracei un mākslīgajam intelektam. Eiropā dzīvo vadošie pētnieki šajā jomā, un pašlaik notiek globālas sacensības, lai pārveidotu zinātniskos sasniegumus tirgum gatavās lietotnēs. Šai svarīgajai pamattehnoloģijai būs dziļa starpnozaru ietekme, nodrošinot Eiropas iedzīvotājiem un rūpniecībai, piemēram, būtiski lielākas veiktspējas skaitļošanu (kas cita starpā ļaus panākt uzticamāku veselības aprūpi, uzlabotas ķīmiskās vielas un materiālus, optimizētu un tādējādi ilgtspējīgāku resursu izmantošanu, efektīvāku inženieriju), drošākas telekomunikācijas un daudzus citus revolucionārus lietojumus.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Kvantu skaitļošana un simulācija, tostarp dažādu arhitektūru un fizisko platformu aparatūras izstrāde, un algoritmu un programmatūras izstrāde; |
| --- | --- |

—

Kvantu skaitļošana un simulācija, tostarp dažādu arhitektūru un fizisko platformu aparatūras izstrāde, un algoritmu un programmatūras izstrāde;

Kvantu skaitļošana un simulācija, tostarp dažādu arhitektūru un fizisko platformu aparatūras izstrāde, un algoritmu un programmatūras izstrāde;

| — | kvantu tīkli drošai datu pārraidei un kvantu resursu (gan zemes, gan kosmosa izcelsmes) apmaiņai; |
| --- | --- |

—

kvantu tīkli drošai datu pārraidei un kvantu resursu (gan zemes, gan kosmosa izcelsmes) apmaiņai;

kvantu tīkli drošai datu pārraidei un kvantu resursu (gan zemes, gan kosmosa izcelsmes) apmaiņai;

| — | kvantu sensori, attēlošanas sistēmas un metroloģijas standarti, izmantojot saskaņotas kvantu sistēmas un sasaisti; |
| --- | --- |

—

kvantu sensori, attēlošanas sistēmas un metroloģijas standarti, izmantojot saskaņotas kvantu sistēmas un sasaisti;

kvantu sensori, attēlošanas sistēmas un metroloģijas standarti, izmantojot saskaņotas kvantu sistēmas un sasaisti;

| — | iepriekš minēto tehnoloģiju eksperimentālās platformas un lietotāju aprīkojums. |
| --- | --- |

—

iepriekš minēto tehnoloģiju eksperimentālās platformas un lietotāju aprīkojums.

iepriekš minēto tehnoloģiju eksperimentālās platformas un lietotāju aprīkojums.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.7. punkts – 2. daļa

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.7. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Primārās izejvielas joprojām saglabās būtisku lomu aprites ekonomikā, un to ilgtspējīgai ražošanai ir jāpievērš nepieciešamā uzmanība. Turklāt būtu jāizstrādā pilnīgi jauni materiāli, produkti un procesi aprites vajadzībām. Aprites rūpniecība sniedz vairākas priekšrocības Eiropai tā nodrošinās drošu, ilgtspējīgu un pieejamu izejvielu piedāvājumu, kas, savukārt, pasargā rūpniecību no resursu nepietiekamības un cenu svārstībām. Tā arī radītu jaunas uzņēmējdarbības iespējas un novatoriskus, efektīvākus ražošanas veidus. | Primārās izejvielas joprojām saglabās būtisku lomu aprites ekonomikā, un to ilgtspējīgai
  iegūšanai, lietošanai un
  ražošanai ir jāpievērš nepieciešamā uzmanība. Turklāt būtu jāizstrādā pilnīgi jauni materiāli, produkti un procesi aprites vajadzībām. Aprites rūpniecība sniedz vairākas priekšrocības Eiropai — tā nodrošinās drošu, ilgtspējīgu un pieejamu izejvielu piedāvājumu, kas, savukārt, pasargā rūpniecību no resursu nepietiekamības un cenu svārstībām. Tā arī radītu jaunas uzņēmējdarbības iespējas un novatoriskus, efektīvākus ražošanas veidus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Primārās izejvielas joprojām saglabās būtisku lomu aprites ekonomikā, un to ilgtspējīgai ražošanai ir jāpievērš nepieciešamā uzmanība. Turklāt būtu jāizstrādā pilnīgi jauni materiāli, produkti un procesi aprites vajadzībām. Aprites rūpniecība sniedz vairākas priekšrocības Eiropai tā nodrošinās drošu, ilgtspējīgu un pieejamu izejvielu piedāvājumu, kas, savukārt, pasargā rūpniecību no resursu nepietiekamības un cenu svārstībām. Tā arī radītu jaunas uzņēmējdarbības iespējas un novatoriskus, efektīvākus ražošanas veidus.

Primārās izejvielas joprojām saglabās būtisku lomu aprites ekonomikā, un to ilgtspējīgai
  iegūšanai, lietošanai un
  ražošanai ir jāpievērš nepieciešamā uzmanība. Turklāt būtu jāizstrādā pilnīgi jauni materiāli, produkti un procesi aprites vajadzībām. Aprites rūpniecība sniedz vairākas priekšrocības Eiropai — tā nodrošinās drošu, ilgtspējīgu un pieejamu izejvielu piedāvājumu, kas, savukārt, pasargā rūpniecību no resursu nepietiekamības un cenu svārstībām. Tā arī radītu jaunas uzņēmējdarbības iespējas un novatoriskus, efektīvākus ražošanas veidus.

iegūšanai, lietošanai un

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.7. punkts – 3. daļa

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.7. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Mērķis ir izstrādāt pieejamus revolucionārus inovējumus un izmantot moderno tehnoloģiju un procesu kombināciju, lai iegūtu maksimālu vērtību no visiem resursiem. | Mērķis ir izstrādāt pieejamus revolucionārus inovējumus un izmantot moderno
  un digitālo
  tehnoloģiju un procesu kombināciju, lai iegūtu maksimālu vērtību no visiem resursiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Mērķis ir izstrādāt pieejamus revolucionārus inovējumus un izmantot moderno tehnoloģiju un procesu kombināciju, lai iegūtu maksimālu vērtību no visiem resursiem.

Mērķis ir izstrādāt pieejamus revolucionārus inovējumus un izmantot moderno
  un digitālo
  tehnoloģiju un procesu kombināciju, lai iegūtu maksimālu vērtību no visiem resursiem.

un digitālo

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.7. punkts – 4. daļa

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.7. punkts – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pamatvirzieni | Pamatvirzieni |
| — | Rūpniecības simbioze ar resursu plūsmām starp iekārtām, nozarēm un pilsētas sabiedrību; procesi un materiāli resursu transportēšanai, pārstrādāšanai, atkārtotai izmantošanai un glabāšanai, apvienojot blakusproduktu, atkritumu un oglekļa dioksīda valorizācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

—

Rūpniecības simbioze ar resursu plūsmām starp iekārtām, nozarēm un pilsētas sabiedrību; procesi un materiāli resursu transportēšanai, pārstrādāšanai, atkārtotai izmantošanai un glabāšanai, apvienojot blakusproduktu, atkritumu un oglekļa dioksīda valorizācija;

| — | Rūpniecības simbioze ar resursu plūsmām starp iekārtām, nozarēm un pilsētas sabiedrību; procesi un materiāli resursu transportēšanai, pārstrādāšanai, atkārtotai izmantošanai un glabāšanai, apvienojot blakusproduktu, atkritumu un oglekļa dioksīda valorizācija; |
| --- | --- |

—

Rūpniecības simbioze ar resursu plūsmām starp iekārtām, nozarēm un pilsētas sabiedrību; procesi un materiāli resursu transportēšanai, pārstrādāšanai, atkārtotai izmantošanai un glabāšanai, apvienojot blakusproduktu, atkritumu un oglekļa dioksīda valorizācija;

| — | materiālu un produktu plūsmas dzīves cikla valorizācija un dzīves cikla novērtējums, izmantojot jaunas, alternatīvas izejvielas, resursu kontroli, materiālu
  izsekošanu
  un
  šķirošanu
  ; |
| --- | --- |

—

materiālu un produktu plūsmas dzīves cikla valorizācija un dzīves cikla novērtējums, izmantojot jaunas, alternatīvas izejvielas, resursu kontroli, materiālu
  izsekošanu
  un
  šķirošanu
  ;

izsekošanu

šķirošanu

| — | materiālu un produktu plūsmas dzīves cikla valorizācija un dzīves cikla novērtējums, izmantojot jaunas, alternatīvas izejvielas, resursu kontroli,
  tostarp jaunus uzņēmējdarbības modeļus, automatizāciju un digiālās tehnoloģijas
  materiālu
  izsekošanai
  un
  šķirošanai
  ; |
| --- | --- |

—

materiālu un produktu plūsmas dzīves cikla valorizācija un dzīves cikla novērtējums, izmantojot jaunas, alternatīvas izejvielas, resursu kontroli,
  tostarp jaunus uzņēmējdarbības modeļus, automatizāciju un digiālās tehnoloģijas
  materiālu
  izsekošanai
  un
  šķirošanai
  ;

tostarp jaunus uzņēmējdarbības modeļus, automatizāciju un digiālās tehnoloģijas

izsekošanai

šķirošanai

| — | produkti
  uzlabotai aprites cikla veiktspējai, noturībai, uzlabošanas iespējām un
  remonta vienkāršumam
  , demontāžai un pārstrādei; |
| --- | --- |

—

produkti
  uzlabotai aprites cikla veiktspējai, noturībai, uzlabošanas iespējām un
  remonta vienkāršumam
  , demontāžai un pārstrādei;

produkti

remonta vienkāršumam

| — | produktu un to dizaina izstrāde
  uzlabotai aprites cikla veiktspējai, noturībai,
  atkalizmantojamībai, remontējamībai,
  uzlabošanas iespējām un
  vieglai atjaunošanai, labošanai
  , demontāžai un pārstrādei; |
| --- | --- |

—

produktu un to dizaina izstrāde
  uzlabotai aprites cikla veiktspējai, noturībai,
  atkalizmantojamībai, remontējamībai,
  uzlabošanas iespējām un
  vieglai atjaunošanai, labošanai
  , demontāžai un pārstrādei;

produktu un to dizaina izstrāde

atkalizmantojamībai, remontējamībai,

vieglai atjaunošanai, labošanai

| — | pārstrādes nozare, sekundāro materiālu potenciāla un drošības maksimāla palielināšana, kā arī piesārņojuma, kvalitātes zuduma un daudzuma krituma pēc apstrādes samazināšana līdz minimumam; |
| --- | --- |

—

pārstrādes nozare, sekundāro materiālu potenciāla un drošības maksimāla palielināšana, kā arī piesārņojuma, kvalitātes zuduma un daudzuma krituma pēc apstrādes samazināšana līdz minimumam;

| — | pārstrādes nozare, sekundāro materiālu potenciāla un drošības maksimāla palielināšana, kā arī piesārņojuma, kvalitātes zuduma un daudzuma krituma pēc apstrādes samazināšana līdz minimumam; |
| --- | --- |

—

pārstrādes nozare, sekundāro materiālu potenciāla un drošības maksimāla palielināšana, kā arī piesārņojuma, kvalitātes zuduma un daudzuma krituma pēc apstrādes samazināšana līdz minimumam;

| — | vielu, kas rada bažas ražošanas un ekspluatācijas beigu fāzēs, izskaušana; droši aizstājēji un drošas un rentablas ražošanas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

—

vielu, kas rada bažas ražošanas un ekspluatācijas beigu fāzēs, izskaušana; droši aizstājēji un drošas un rentablas ražošanas tehnoloģijas;

| — | vielu, kas rada bažas ražošanas un ekspluatācijas beigu fāzēs,
  droša pārvaldība un
  izskaušana; droši aizstājēji un drošas un rentablas ražošanas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

—

vielu, kas rada bažas ražošanas un ekspluatācijas beigu fāzēs,
  droša pārvaldība un
  izskaušana; droši aizstājēji un drošas un rentablas ražošanas tehnoloģijas;

droša pārvaldība un

| — | izejvielu, arī būtiskāko izejvielu, ilgtspējīga piegāde vai
  aizvietošana
  visā vērtības ķēdē. |
| --- | --- |

—

izejvielu, arī būtiskāko izejvielu, ilgtspējīga piegāde vai
  aizvietošana
  visā vērtības ķēdē.

aizvietošana

| — | izejvielu, arī būtiskāko izejvielu, ilgtspējīga piegāde
  un/
  vai
  aizvietošanas iespējas
  visā vērtības ķēdē. |
| --- | --- |

—

izejvielu, arī būtiskāko izejvielu, ilgtspējīga piegāde
  un/
  vai
  aizvietošanas iespējas
  visā vērtības ķēdē.

un/

aizvietošanas iespējas

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.8. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.8. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Rūpniecības nozares, arī energoietilpīga rūpniecība, rada miljoniem darba vietu, un to konkurētspēja ir svarīga mūsu sabiedrību labklājībai. Tomēr tās rada 20 % no globālajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, un tām ir liela ietekme uz vidi (jo īpaši attiecībā uz gaisa, ūdens un augsnes
  piesārņotājiem
  ). | Rūpniecības nozares, arī energoietilpīga rūpniecība, rada miljoniem darba vietu, un to konkurētspēja ir svarīga mūsu sabiedrību labklājībai. Tomēr tās rada 20 % no globālajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, un tām ir liela ietekme uz vidi (jo īpaši attiecībā uz gaisa, ūdens un augsnes
  piesārņojumu
  ).
  Tādēļ rūpniecības nozarēm un jo īpaši energoietilpīgajām nozarēm būtu vēl vairāk jāuzlabo energoefektivitāte, lai palielinātu savu konkurētspēju un pazeminātu ES enerģijas pieprasījumu. Rūpniecības pārveidē ir ārkārtīgi svarīgi palielināt atjaunojamās enerģijas avotu integrēšanu, izstrādājot rūpnieciskos paņēmienus un procesus ar jaunas jaudas piedziņu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Rūpniecības nozares, arī energoietilpīga rūpniecība, rada miljoniem darba vietu, un to konkurētspēja ir svarīga mūsu sabiedrību labklājībai. Tomēr tās rada 20 % no globālajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, un tām ir liela ietekme uz vidi (jo īpaši attiecībā uz gaisa, ūdens un augsnes
  piesārņotājiem
  ).

piesārņotājiem

Rūpniecības nozares, arī energoietilpīga rūpniecība, rada miljoniem darba vietu, un to konkurētspēja ir svarīga mūsu sabiedrību labklājībai. Tomēr tās rada 20 % no globālajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, un tām ir liela ietekme uz vidi (jo īpaši attiecībā uz gaisa, ūdens un augsnes
  piesārņojumu
  ).
  Tādēļ rūpniecības nozarēm un jo īpaši energoietilpīgajām nozarēm būtu vēl vairāk jāuzlabo energoefektivitāte, lai palielinātu savu konkurētspēju un pazeminātu ES enerģijas pieprasījumu. Rūpniecības pārveidē ir ārkārtīgi svarīgi palielināt atjaunojamās enerģijas avotu integrēšanu, izstrādājot rūpnieciskos paņēmienus un procesus ar jaunas jaudas piedziņu.

piesārņojumu

Tādēļ rūpniecības nozarēm un jo īpaši energoietilpīgajām nozarēm būtu vēl vairāk jāuzlabo energoefektivitāte, lai palielinātu savu konkurētspēju un pazeminātu ES enerģijas pieprasījumu. Rūpniecības pārveidē ir ārkārtīgi svarīgi palielināt atjaunojamās enerģijas avotu integrēšanu, izstrādājot rūpnieciskos paņēmienus un procesus ar jaunas jaudas piedziņu.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.8. punkts – 2. daļa

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.8. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Revolucionāras tehnoloģijas, kas radītas
  , lai panāktu ievērojamu siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesārņotāju samazinājumu, kopā ar tehnoloģijām, kas paredzētas aprites
  rūpniecībai
  , bieži radīs spēcīgas rūpnieciskās vērtību ķēdes, kā arī radikāli mainīs ražošanas jaudas
  un uzlabos rūpniecības globālo konkurētspēju
  , vienlaikus sniedzot būtisku ieguldījumu ar klimatisko politiku un vides kvalitāti saistīto
  mērķu
  sasniegšanā. | Plaša mēroga revolucionāra zinātniskā un tehnoloģiskā pētniecība
  , lai panāktu ievērojamu siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesārņotāju
  enerģijas
  samazinājumu
  , piemēram
  , kopā ar tehnoloģijām, kas paredzētas aprites
  ekonomikai, un digitālajām tehnoloģijām
  , bieži radīs spēcīgas rūpnieciskās vērtību ķēdes, kā arī radikāli mainīs ražošanas jaudas, vienlaikus sniedzot būtisku ieguldījumu ar klimatisko politiku un vides kvalitāti saistīto
  mērķrādītāju
  sasniegšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Revolucionāras tehnoloģijas, kas radītas
  , lai panāktu ievērojamu siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesārņotāju samazinājumu, kopā ar tehnoloģijām, kas paredzētas aprites
  rūpniecībai
  , bieži radīs spēcīgas rūpnieciskās vērtību ķēdes, kā arī radikāli mainīs ražošanas jaudas
  un uzlabos rūpniecības globālo konkurētspēju
  , vienlaikus sniedzot būtisku ieguldījumu ar klimatisko politiku un vides kvalitāti saistīto
  mērķu
  sasniegšanā.

Revolucionāras tehnoloģijas, kas radītas

rūpniecībai

un uzlabos rūpniecības globālo konkurētspēju

mērķu

Plaša mēroga revolucionāra zinātniskā un tehnoloģiskā pētniecība
  , lai panāktu ievērojamu siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesārņotāju
  enerģijas
  samazinājumu
  , piemēram
  , kopā ar tehnoloģijām, kas paredzētas aprites
  ekonomikai, un digitālajām tehnoloģijām
  , bieži radīs spēcīgas rūpnieciskās vērtību ķēdes, kā arī radikāli mainīs ražošanas jaudas, vienlaikus sniedzot būtisku ieguldījumu ar klimatisko politiku un vides kvalitāti saistīto
  mērķrādītāju
  sasniegšanā.

Plaša mēroga revolucionāra zinātniskā un tehnoloģiskā pētniecība

enerģijas

, piemēram

ekonomikai, un digitālajām tehnoloģijām

mērķrādītāju

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.8. punkts – 3. daļa

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.8. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Apstrādes tehnoloģijas, arī apkures un dzesēšanas tehnoloģijas, digitāli rīki
  un
  liela mēroga apstrādes veiktspējas un efektivitātes demonstrējumi; būtisks samazinājums vai izvairīšanās no rūpniecības siltumnīcefekta gāzu un piesārņotāju emisijām, arī cietajām daļiņām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Apstrādes tehnoloģijas, arī apkures un dzesēšanas tehnoloģijas, digitāli rīki
  un
  liela mēroga apstrādes veiktspējas un efektivitātes demonstrējumi; būtisks samazinājums vai izvairīšanās no rūpniecības siltumnīcefekta gāzu un piesārņotāju emisijām, arī cietajām daļiņām;

un

| — | Apstrādes tehnoloģijas, arī apkures un dzesēšanas tehnoloģijas,
  procesu aģenti un
  digitāli rīki
  , jo īpaši
  liela mēroga apstrādes veiktspējas un efektivitātes demonstrējumi; būtisks samazinājums vai izvairīšanās no rūpniecības siltumnīcefekta gāzu un piesārņotāju emisijām, arī cietajām daļiņām; |
| --- | --- |

—

Apstrādes tehnoloģijas, arī apkures un dzesēšanas tehnoloģijas,
  procesu aģenti un
  digitāli rīki
  , jo īpaši
  liela mēroga apstrādes veiktspējas un efektivitātes demonstrējumi; būtisks samazinājums vai izvairīšanās no rūpniecības siltumnīcefekta gāzu un piesārņotāju emisijām, arī cietajām daļiņām;

procesu aģenti un

, jo īpaši

| — | rūpniecības oglekļa dioksīda valorizācija; |
| --- | --- |

—

rūpniecības oglekļa dioksīda valorizācija;

| — | rūpniecības oglekļa dioksīda valorizācija
  , tostarp tehnoloģijas un risinājumi tādu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, kuras rada enerģijas ražošana ar fosilo kurināmo, izmantojot oglekļa dioksīda uztveršanu un izmantošanu un glabāšanu
  ; |
| --- | --- |

—

rūpniecības oglekļa dioksīda valorizācija
  , tostarp tehnoloģijas un risinājumi tādu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, kuras rada enerģijas ražošana ar fosilo kurināmo, izmantojot oglekļa dioksīda uztveršanu un izmantošanu un glabāšanu
  ;

, tostarp tehnoloģijas un risinājumi tādu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, kuras rada enerģijas ražošana ar fosilo kurināmo, izmantojot oglekļa dioksīda uztveršanu un izmantošanu un glabāšanu

| — | tieša izvairīšanās no oglekļa, izmantojot atjaunojamu elektrolītisku ūdeņradi un atjaunojamu elektroenerģiju; |
| --- | --- |

—

tieša izvairīšanās no oglekļa, izmantojot atjaunojamu elektrolītisku ūdeņradi un atjaunojamu elektroenerģiju;

tieša izvairīšanās no oglekļa, izmantojot atjaunojamu elektrolītisku ūdeņradi un atjaunojamu elektroenerģiju;

| — | elektrifikācija un
  netradicionālu
  enerģijas avotu izmantošana rūpniecības iekārtās
  un enerģijas un resursu apmaiņas starp rūpniecības iekārtām (piemēram, rūpniecības simbiozē)
  ; |
| --- | --- |

—

elektrifikācija un
  netradicionālu
  enerģijas avotu izmantošana rūpniecības iekārtās
  un enerģijas un resursu apmaiņas starp rūpniecības iekārtām (piemēram, rūpniecības simbiozē)
  ;

netradicionālu

un enerģijas un resursu apmaiņas starp rūpniecības iekārtām (piemēram, rūpniecības simbiozē)

| — | elektrifikācija un
  tīru
  enerģijas avotu izmantošana rūpniecības iekārtās
  , lai samazinātu fosilos energonesējus, jo īpaši energoietilpīgos rūpnieciskos procesos
  ; |
| --- | --- |

—

elektrifikācija un
  tīru
  enerģijas avotu izmantošana rūpniecības iekārtās
  , lai samazinātu fosilos energonesējus, jo īpaši energoietilpīgos rūpnieciskos procesos
  ;

tīru

, lai samazinātu fosilos energonesējus, jo īpaši energoietilpīgos rūpnieciskos procesos

| — | rūpniecības produkti, kam nepieciešami zemas vai nulles oglekļa emisijas ražošanas procesi
  to aprites ciklā
  . |
| --- | --- |

—

rūpniecības produkti, kam nepieciešami zemas vai nulles oglekļa emisijas ražošanas procesi
  to aprites ciklā
  .

to aprites ciklā

| — | rūpniecības produkti
  un materiāli
  , kam nepieciešami zemas vai nulles oglekļa emisijas ražošanas procesi. |
| --- | --- |

—

rūpniecības produkti
  un materiāli
  , kam nepieciešami zemas vai nulles oglekļa emisijas ražošanas procesi.

un materiāli

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.9. punkts – 2. daļa

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.9. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ES atbalstīs sinerģijas starp kosmiskajām tehnoloģijām un
  galvenajām
  pamattehnoloģijām (lielie dati, progresīva ražošana, robotika un mākslīgais intelekts), veicinās plaukstošu, uzņēmējdarbības un konkurētspējīgu kosmosa nozari un palīdzēs
  nodrošinās
  neatkarību nokļūšanai kosmosā un tā drošai izmantošanai.
  Pasākumu
  īstenošanai tiks nodrošināts ceļvedis, ievērojot EKA saskaņošanas procesu un saistīto dalībvalstu iniciatīvas, un vajadzības gadījumā tās tiks īstenotas kopā ar EKA. | ES atbalstīs sinerģijas starp kosmiskajām tehnoloģijām un
  svarīgām
  pamattehnoloģijām (lielie dati, progresīva ražošana
  , kvantu tehnoloģijas
  , robotika un mākslīgais intelekts), veicinās plaukstošu, uzņēmējdarbības un konkurētspējīgu kosmosa nozari un palīdzēs
  nodrošināt
  neatkarību nokļūšanai kosmosā un tā drošai izmantošanai.
  Augšupēju darbību
  īstenošanai tiks nodrošināts ceļvedis, ievērojot EKA saskaņošanas procesu un saistīto dalībvalstu iniciatīvas, un vajadzības gadījumā tās tiks īstenotas kopā ar EKA.
  Lejupējās darbības būs orientētas uz tirgus prasībām un ņems vērā lietotāju vajadzības, un tās īstenos ar Kosmosa programmas aģentūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ES atbalstīs sinerģijas starp kosmiskajām tehnoloģijām un
  galvenajām
  pamattehnoloģijām (lielie dati, progresīva ražošana, robotika un mākslīgais intelekts), veicinās plaukstošu, uzņēmējdarbības un konkurētspējīgu kosmosa nozari un palīdzēs
  nodrošinās
  neatkarību nokļūšanai kosmosā un tā drošai izmantošanai.
  Pasākumu
  īstenošanai tiks nodrošināts ceļvedis, ievērojot EKA saskaņošanas procesu un saistīto dalībvalstu iniciatīvas, un vajadzības gadījumā tās tiks īstenotas kopā ar EKA.

galvenajām

nodrošinās

Pasākumu

ES atbalstīs sinerģijas starp kosmiskajām tehnoloģijām un
  svarīgām
  pamattehnoloģijām (lielie dati, progresīva ražošana
  , kvantu tehnoloģijas
  , robotika un mākslīgais intelekts), veicinās plaukstošu, uzņēmējdarbības un konkurētspējīgu kosmosa nozari un palīdzēs
  nodrošināt
  neatkarību nokļūšanai kosmosā un tā drošai izmantošanai.
  Augšupēju darbību
  īstenošanai tiks nodrošināts ceļvedis, ievērojot EKA saskaņošanas procesu un saistīto dalībvalstu iniciatīvas, un vajadzības gadījumā tās tiks īstenotas kopā ar EKA.
  Lejupējās darbības būs orientētas uz tirgus prasībām un ņems vērā lietotāju vajadzības, un tās īstenos ar Kosmosa programmas aģentūru.

svarīgām

, kvantu tehnoloģijas

nodrošināt

Augšupēju darbību

Lejupējās darbības būs orientētas uz tirgus prasībām un ņems vērā lietotāju vajadzības, un tās īstenos ar Kosmosa programmas aģentūru.

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.9. punkts – 3. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.9. punkts – 3. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Eiropas globālās satelītnavigācijas sistēmas (Galileo un EGNOS): novatoriski lietojumi, globāla pieņemšana, tai skaitā starptautisku partneru vidū, risinājumi, kas uzlabo stabilitāti, autentifikāciju, pakalpojumu integritāti, tādu pamatelementu kā mikroshēmas, uztvērēji un antenas izstrādi, piegādes ķēžu ilgtspēju, jaunas tehnoloģijas (piemēram, kvantu tehnoloģijas, optiskās saites, pārprogrammējamas lietderīgās kravas), lai nodrošinātu pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu sabiedrības problēmu risināšanai. Nākamās paaudzes sistēmu izstrāde jaunu problēmu, piemēram, drošības vai autonomas braukšanas, risināšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Eiropas globālās satelītnavigācijas sistēmas (Galileo un EGNOS): novatoriski lietojumi, globāla pieņemšana, tai skaitā starptautisku partneru vidū, risinājumi, kas uzlabo stabilitāti, autentifikāciju, pakalpojumu integritāti, tādu pamatelementu kā mikroshēmas, uztvērēji un antenas izstrādi, piegādes ķēžu ilgtspēju, jaunas tehnoloģijas (piemēram, kvantu tehnoloģijas, optiskās saites, pārprogrammējamas lietderīgās kravas), lai nodrošinātu pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu sabiedrības problēmu risināšanai. Nākamās paaudzes sistēmu izstrāde jaunu problēmu, piemēram, drošības vai autonomas braukšanas, risināšanai;

| — | Eiropas globālās satelītnavigācijas sistēmas (Galileo un EGNOS): novatoriski lietojumi, globāla pieņemšana, tai skaitā starptautisku partneru vidū, risinājumi, kas uzlabo stabilitāti, autentifikāciju, pakalpojumu integritāti, tādu pamatelementu kā mikroshēmas, uztvērēji un antenas izstrādi, piegādes ķēžu ilgtspēju, jaunas tehnoloģijas (piemēram, kvantu tehnoloģijas, optiskās saites, pārprogrammējamas lietderīgās kravas),
  lietojumu uzlabotu pieejamību un lielāku daudzveidību,
  lai nodrošinātu pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu sabiedrības problēmu risināšanai. Nākamās paaudzes sistēmu izstrāde jaunu problēmu, piemēram,
  dabas katastrofu riska mazināšanas,
  drošības
  problēmu
  vai autonomas braukšanas, risināšanai; |
| --- | --- |

—

Eiropas globālās satelītnavigācijas sistēmas (Galileo un EGNOS): novatoriski lietojumi, globāla pieņemšana, tai skaitā starptautisku partneru vidū, risinājumi, kas uzlabo stabilitāti, autentifikāciju, pakalpojumu integritāti, tādu pamatelementu kā mikroshēmas, uztvērēji un antenas izstrādi, piegādes ķēžu ilgtspēju, jaunas tehnoloģijas (piemēram, kvantu tehnoloģijas, optiskās saites, pārprogrammējamas lietderīgās kravas),
  lietojumu uzlabotu pieejamību un lielāku daudzveidību,
  lai nodrošinātu pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu sabiedrības problēmu risināšanai. Nākamās paaudzes sistēmu izstrāde jaunu problēmu, piemēram,
  dabas katastrofu riska mazināšanas,
  drošības
  problēmu
  vai autonomas braukšanas, risināšanai;

lietojumu uzlabotu pieejamību un lielāku daudzveidību,

dabas katastrofu riska mazināšanas,

problēmu

| — | Copernicus: novatoriski lietojumi, globāla pieredze un starptautiskie partneri, pakalpojumu stabilitāte un attīstība, piegādes ķēžu, sensoru, sistēmu un uzdevuma koncepcijas ilgtspēja (piemēram, liela augstuma platformas, drōni, mazsvara pavadoņi); kalibrēšana un validēšana; ilgstoša pakalpojumu izmantošana sabiedrības problēmu risināšanai; Zemes novērošanas datu metodes, lielie dati, datošanas resursi un algoritmiskie rīki. Nākamās paaudzes sistēmu izstrāde jaunu problēmu, piemēram, klimata pārmaiņu un drošības problēmu, risināšanai. |
| --- | --- |

—

Copernicus: novatoriski lietojumi, globāla pieredze un starptautiskie partneri, pakalpojumu stabilitāte un attīstība, piegādes ķēžu, sensoru, sistēmu un uzdevuma koncepcijas ilgtspēja (piemēram, liela augstuma platformas, drōni, mazsvara pavadoņi); kalibrēšana un validēšana; ilgstoša pakalpojumu izmantošana sabiedrības problēmu risināšanai; Zemes novērošanas datu metodes, lielie dati, datošanas resursi un algoritmiskie rīki. Nākamās paaudzes sistēmu izstrāde jaunu problēmu, piemēram, klimata pārmaiņu un drošības problēmu, risināšanai.

| — | Copernicus: novatoriski lietojumi, globāla pieredze un starptautiskie partneri, pakalpojumu stabilitāte un attīstība, piegādes ķēžu, sensoru, sistēmu un uzdevuma koncepcijas ilgtspēja (piemēram, liela augstuma platformas, drōni, mazsvara pavadoņi); kalibrēšana un validēšana; ilgstoša pakalpojumu izmantošana sabiedrības problēmu risināšanai; Zemes novērošanas datu metodes, lielie dati, datošanas resursi un algoritmiskie rīki. Nākamās paaudzes sistēmu izstrāde jaunu problēmu, piemēram,
  katastrofu riska mazināšanas,
  klimata pārmaiņu un drošības problēmu, risināšanai. |
| --- | --- |

—

Copernicus: novatoriski lietojumi, globāla pieredze un starptautiskie partneri, pakalpojumu stabilitāte un attīstība, piegādes ķēžu, sensoru, sistēmu un uzdevuma koncepcijas ilgtspēja (piemēram, liela augstuma platformas, drōni, mazsvara pavadoņi); kalibrēšana un validēšana; ilgstoša pakalpojumu izmantošana sabiedrības problēmu risināšanai; Zemes novērošanas datu metodes, lielie dati, datošanas resursi un algoritmiskie rīki. Nākamās paaudzes sistēmu izstrāde jaunu problēmu, piemēram,
  katastrofu riska mazināšanas,
  klimata pārmaiņu un drošības problēmu, risināšanai.

katastrofu riska mazināšanas,

| — | Kosmosa situācijas apzināšanās: stabilas ES iespējas pārraudzīt un paredzēt kosmosa vides stāvokli, t. i., laikapstākļus kosmosā, kosmiskos atkritumus un Zemei tuvus objektus un jaunu pakalpojumu konceptus, piemēram, kosmiskās satiksmes pārvaldību, lietojumus un pakalpojumus, kas nodrošinātu kritisko infrastruktūru kosmosā un uz Zemes; |
| --- | --- |

—

Kosmosa situācijas apzināšanās: stabilas ES iespējas pārraudzīt un paredzēt kosmosa vides stāvokli, t. i., laikapstākļus kosmosā, kosmiskos atkritumus un Zemei tuvus objektus un jaunu pakalpojumu konceptus, piemēram, kosmiskās satiksmes pārvaldību, lietojumus un pakalpojumus, kas nodrošinātu kritisko infrastruktūru kosmosā un uz Zemes;

| — | Kosmosa situācijas apzināšanās: stabilas ES iespējas pārraudzīt un paredzēt kosmosa vides stāvokli, t. i., laikapstākļus kosmosā, kosmiskos atkritumus un Zemei tuvus objektus un jaunu pakalpojumu konceptus, piemēram, kosmiskās satiksmes pārvaldību, lietojumus un pakalpojumus, kas nodrošinātu kritisko infrastruktūru kosmosā un uz Zemes; |
| --- | --- |

—

Kosmosa situācijas apzināšanās: stabilas ES iespējas pārraudzīt un paredzēt kosmosa vides stāvokli, t. i., laikapstākļus kosmosā, kosmiskos atkritumus un Zemei tuvus objektus un jaunu pakalpojumu konceptus, piemēram, kosmiskās satiksmes pārvaldību, lietojumus un pakalpojumus, kas nodrošinātu kritisko infrastruktūru kosmosā un uz Zemes;

| — | Droši satelītsakari ES valstu dalībniekiem: risinājumi plašākajam iespējamam valsts lietotāju lokam un saistītajam lietotāju aprīkojumam arhitektūras, tehnoloģijas un sistēmas risinājumos kosmosa infrastruktūrā, atbalstot ES autonomiju; |
| --- | --- |

—

Droši satelītsakari ES valstu dalībniekiem: risinājumi plašākajam iespējamam valsts lietotāju lokam un saistītajam lietotāju aprīkojumam arhitektūras, tehnoloģijas un sistēmas risinājumos kosmosa infrastruktūrā, atbalstot ES autonomiju;

| — | Droši
  , arī kvantu droši,
  satelītsakari ES valstu dalībniekiem: risinājumi plašākajam iespējamam valsts lietotāju lokam un saistītajam lietotāju aprīkojumam arhitektūras, tehnoloģijas un sistēmas risinājumos kosmosa infrastruktūrā, atbalstot ES autonomiju; |
| --- | --- |

—

Droši
  , arī kvantu droši,
  satelītsakari ES valstu dalībniekiem: risinājumi plašākajam iespējamam valsts lietotāju lokam un saistītajam lietotāju aprīkojumam arhitektūras, tehnoloģijas un sistēmas risinājumos kosmosa infrastruktūrā, atbalstot ES autonomiju;

, arī kvantu droši,

| — | gala–gala satelītsakari pilsoņiem un uzņēmumiem: izmaksu ziņā efektīvi un augsti attīstīti satelītsakari, lai savienotu aktīvus un cilvēkus nepietiekami apkalpotos apgabalos, kā daļa no 5G iespējotas visaptverošas savienojamības un lietu interneta (IoT) attīstības, sniedzot ieguldījumu nākamās paaudzes interneta (NGI) infrastruktūrai. Uzlabots zemes segments un lietotāju aprīkojums, standartizācija un savietojamība, lai nodrošinātu ES vadošo lomu rūpniecībā; |
| --- | --- |

—

gala–gala satelītsakari pilsoņiem un uzņēmumiem: izmaksu ziņā efektīvi un augsti attīstīti satelītsakari, lai savienotu aktīvus un cilvēkus nepietiekami apkalpotos apgabalos, kā daļa no 5G iespējotas visaptverošas savienojamības un lietu interneta (IoT) attīstības, sniedzot ieguldījumu nākamās paaudzes interneta (NGI) infrastruktūrai. Uzlabots zemes segments un lietotāju aprīkojums, standartizācija un savietojamība, lai nodrošinātu ES vadošo lomu rūpniecībā;

| — | gala–gala satelītsakari pilsoņiem un uzņēmumiem: izmaksu ziņā efektīvi un augsti attīstīti satelītsakari, lai savienotu aktīvus un cilvēkus nepietiekami apkalpotos apgabalos, kā daļa no 5G iespējotas visaptverošas savienojamības un lietu interneta (IoT) attīstības, sniedzot ieguldījumu nākamās paaudzes interneta (NGI) infrastruktūrai. Uzlabots zemes segments un lietotāju aprīkojums, standartizācija un savietojamība, lai nodrošinātu ES vadošo lomu rūpniecībā; |
| --- | --- |

—

gala–gala satelītsakari pilsoņiem un uzņēmumiem: izmaksu ziņā efektīvi un augsti attīstīti satelītsakari, lai savienotu aktīvus un cilvēkus nepietiekami apkalpotos apgabalos, kā daļa no 5G iespējotas visaptverošas savienojamības un lietu interneta (IoT) attīstības, sniedzot ieguldījumu nākamās paaudzes interneta (NGI) infrastruktūrai. Uzlabots zemes segments un lietotāju aprīkojums, standartizācija un savietojamība, lai nodrošinātu ES vadošo lomu rūpniecībā;

| — | Piegādes ķēdes neatkarība un ilgtspēja: paaugstinātas tehnoloģiju gatavības pakāpes satelītu un palaišanas ierīču jomās; saistīti kosmosa un zemes segmenti un ražošanas un testēšanas aprīkojums. Lai nodrošinātu ES tehnoloģisko līderību un autonomiju, uzlabotu piegādes ķēdes ilgtspēju un samazinātu atkarību no būtiskām kosmosa tehnoloģijām ārpus ES, un uzlabotas zināšanas par to, kā kosmosa tehnoloģijas var piedāvāt risinājumus citām rūpniecības nozarēm; |
| --- | --- |

—

Piegādes ķēdes neatkarība un ilgtspēja: paaugstinātas tehnoloģiju gatavības pakāpes satelītu un palaišanas ierīču jomās; saistīti kosmosa un zemes segmenti un ražošanas un testēšanas aprīkojums. Lai nodrošinātu ES tehnoloģisko līderību un autonomiju, uzlabotu piegādes ķēdes ilgtspēju un samazinātu atkarību no būtiskām kosmosa tehnoloģijām ārpus ES, un uzlabotas zināšanas par to, kā kosmosa tehnoloģijas var piedāvāt risinājumus citām rūpniecības nozarēm;

| — | Piegādes ķēdes neatkarība un ilgtspēja: paaugstinātas tehnoloģiju gatavības pakāpes satelītu un palaišanas ierīču jomās; saistīti kosmosa un zemes segmenti un ražošanas un testēšanas aprīkojums. Lai nodrošinātu ES tehnoloģisko līderību un autonomiju, uzlabotu piegādes ķēdes ilgtspēju un samazinātu atkarību no būtiskām kosmosa tehnoloģijām ārpus ES, un uzlabotas zināšanas par to, kā kosmosa tehnoloģijas var piedāvāt risinājumus citām rūpniecības nozarēm; |
| --- | --- |

—

Piegādes ķēdes neatkarība un ilgtspēja: paaugstinātas tehnoloģiju gatavības pakāpes satelītu un palaišanas ierīču jomās; saistīti kosmosa un zemes segmenti un ražošanas un testēšanas aprīkojums. Lai nodrošinātu ES tehnoloģisko līderību un autonomiju, uzlabotu piegādes ķēdes ilgtspēju un samazinātu atkarību no būtiskām kosmosa tehnoloģijām ārpus ES, un uzlabotas zināšanas par to, kā kosmosa tehnoloģijas var piedāvāt risinājumus citām rūpniecības nozarēm;

| — | Kosmosa ekosistēma: apstiprināšanas un demonstrēšanas pakalpojumi orbītā, tai skaitā koplietojuma pakalpojumi vieglajiem satelītiem; plaša mēroga demonstrējumi tādās jomās kā hibrīdi, viedie vai pārkonfigurējami satelīti, ražošana un montāža orbītā, kosmisko nesējraķešu daudzkārtēja izmantošana, apkalpošana orbītā un mikronesējraķetes; revolucionāru jauninājumu un tehnoloģiju nodošana tādās jomās kā pārstrāde, “zaļais kosmoss”, mākslīgais intelekts, robotika, digitalizācija, izmaksu lietderība, miniaturizācija; |
| --- | --- |

—

Kosmosa ekosistēma: apstiprināšanas un demonstrēšanas pakalpojumi orbītā, tai skaitā koplietojuma pakalpojumi vieglajiem satelītiem; plaša mēroga demonstrējumi tādās jomās kā hibrīdi, viedie vai pārkonfigurējami satelīti, ražošana un montāža orbītā, kosmisko nesējraķešu daudzkārtēja izmantošana, apkalpošana orbītā un mikronesējraķetes; revolucionāru jauninājumu un tehnoloģiju nodošana tādās jomās kā pārstrāde, “zaļais kosmoss”, mākslīgais intelekts, robotika, digitalizācija, izmaksu lietderība, miniaturizācija;

| — | Kosmosa ekosistēma: apstiprināšanas un demonstrēšanas pakalpojumi orbītā, tai skaitā koplietojuma pakalpojumi vieglajiem satelītiem; plaša mēroga demonstrējumi tādās jomās kā hibrīdi, viedie vai pārkonfigurējami satelīti, ražošana un montāža orbītā, kosmisko nesējraķešu daudzkārtēja izmantošana, apkalpošana orbītā un mikronesējraķetes; revolucionāru jauninājumu un tehnoloģiju nodošana tādās jomās kā pārstrāde,
  “tīrais kosmoss”,
  “zaļais kosmoss”, mākslīgais intelekts, robotika, digitalizācija, izmaksu lietderība, miniaturizācija; |
| --- | --- |

—

Kosmosa ekosistēma: apstiprināšanas un demonstrēšanas pakalpojumi orbītā, tai skaitā koplietojuma pakalpojumi vieglajiem satelītiem; plaša mēroga demonstrējumi tādās jomās kā hibrīdi, viedie vai pārkonfigurējami satelīti, ražošana un montāža orbītā, kosmisko nesējraķešu daudzkārtēja izmantošana, apkalpošana orbītā un mikronesējraķetes; revolucionāru jauninājumu un tehnoloģiju nodošana tādās jomās kā pārstrāde,
  “tīrais kosmoss”,
  “zaļais kosmoss”, mākslīgais intelekts, robotika, digitalizācija, izmaksu lietderība, miniaturizācija;

“tīrais kosmoss”,

| — | Kosmosa zinātne: zinātnisko un izpētes lidojumu nodrošināto zinātnisko datu izmantošana kopā ar novatorisku instrumentu izstrādi starptautiskā vidē; ieguldījums “priekšgājēju” zinātniskajos lidojumos kosmosa programmas attīstības nolūkā. |
| --- | --- |

—

Kosmosa zinātne: zinātnisko un izpētes lidojumu nodrošināto zinātnisko datu izmantošana kopā ar novatorisku instrumentu izstrādi starptautiskā vidē; ieguldījums “priekšgājēju” zinātniskajos lidojumos kosmosa programmas attīstības nolūkā.

| — | Kosmosa zinātne: zinātnisko un izpētes lidojumu nodrošināto zinātnisko datu izmantošana kopā ar novatorisku instrumentu izstrādi starptautiskā vidē; ieguldījums “priekšgājēju” zinātniskajos lidojumos kosmosa programmas attīstības nolūkā; |
| --- | --- |

—

Kosmosa zinātne: zinātnisko un izpētes lidojumu nodrošināto zinātnisko datu izmantošana kopā ar novatorisku instrumentu izstrādi starptautiskā vidē; ieguldījums “priekšgājēju” zinātniskajos lidojumos kosmosa programmas attīstības nolūkā;

| — | Kosmosa mākslīgais intelekts un robotika: novatoriski risinājumi kosmosa misijām, piemēram, montāža kosmosā, manipulācijas kosmosā, kognitīvās kosmosa sistēmas un robotu un cilvēku sadarbība kosmosā. |
| --- | --- |

—

Kosmosa mākslīgais intelekts un robotika: novatoriski risinājumi kosmosa misijām, piemēram, montāža kosmosā, manipulācijas kosmosā, kognitīvās kosmosa sistēmas un robotu un cilvēku sadarbība kosmosā.

Kosmosa mākslīgais intelekts un robotika: novatoriski risinājumi kosmosa misijām, piemēram, montāža kosmosā, manipulācijas kosmosā, kognitīvās kosmosa sistēmas un robotu un cilvēku sadarbība kosmosā.

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.1. apakšpunkts

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.1. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pētniecībai un inovācijai caurvijoties ar klimata, enerģijas un mobilitātes jomām, ļoti integrētā un efektīvā veidā tiks risināta viena no svarīgākajām globālajām problēmām, kas skar mūsu vides un dzīvesveida ilgtspēju un nākotni. | Pētniecībai un inovācijai caurvijoties ar klimata, enerģijas un mobilitātes jomām, ļoti integrētā un efektīvā veidā tiks risināta viena no svarīgākajām globālajām problēmām, kas skar mūsu vides
  , ekonomikas
  un dzīvesveida ilgtspēju un nākotni. |
| Lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus,
  ES
  jāpāriet uz
  zema oglekļa patēriņa un resursu ziņā efektīvu un noturīgu ekonomiku
  un
  sabiedrību
  . Tas
  balstīsies uz būtiskām izmaiņām
  tehnoloģijā un pakalpojumos,
  uzņēmumu un patērētāju uzvedības veidos, kā arī iesaistot jaunas pārvaldības formas. Lai ierobežotu pasaules vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC
  un
  turpinātu ierobežot temperatūras paaugstināšanos līdz 1,5  oC, ir nepieciešams straujš progress energosistēmas dekarbonizēšanā
  un
  būtiski jāsamazina transporta nozares radītās siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas

   (17).
  Tam būs nepieciešams arī jauns impulss
  ,
  lai paātrinātu nākamās paaudzes sasniegumu izstrādes
  un
  novatorisku tehnoloģiju un risinājumu demonstrēšanas un izmantošanas tempu
  ,
  izmantojot arī ciparu tehnoloģiju un kosmisko tehnoloģiju iespējas
  .
  Tas tiks sasniegts ar integrētu pieeju, kas ietver dekarbonizāciju, resursu efektivitāti
  ,
  gaisa piesārņojuma samazināšanu
  ,
  piekļuvi izejmateriāliem
  un
  aprites ekonomiku
  . | Lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus,
  Savienībai būs
  jāpāriet uz
  siltumnīcefekta gāzu nulles emisijas ekonomiku un tostarp jāizmanto mazoglekļa tehnoloģijas
  un
  dekarbonizācijas stratēģijas
  . Tas
  paredzēs būtiskas izmaiņas
  tehnoloģijā un pakalpojumos,
  kas nosaka rūpniecisko ražošanu
  un
  uzņēmumu
  un
  patērētāju uzvedību
  .
  Enerģijas tirgus pārveide notiks tehnoloģiju, infrastruktūras
  ,
  tirgus, politikas
  un
  tiesiskā regulējuma, tostarp jaunu pārvaldības veidu
  ,
  mijiedarbības ceļā
  .
  Tādēļ ir vajadzīgas sistemātiskas inovācijas enerģētikas, būvniecības, rūpniecības un transporta nozarēs. |
| | Lai ierobežotu pasaules vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC un turpinātu ierobežot temperatūras paaugstināšanos līdz 1,5  oC, ir jāsamazina siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas, izmantojot dekarbonizēšanu, enerģijas ietaupījumu un izvēršot atjaunojamās enerģijas avotus un elektrificējot rūpnieciskos procesus, kas aptver gan enerģētikas, gan transporta nozari

   (17)

  . Patlaban transporta nozare rada gandrīz ceturtdaļu no Savienības SEG emisijām. |
| | Ir vajadzīgs jauns impulss, lai paātrinātu nākamās paaudzes sasniegumu izstrādes un novatorisku tehnoloģiju un risinājumu demonstrēšanas un izmantošanas tempu, izmantojot arī svarīgu pamattehnoloģiju, digitālo tehnoloģiju un kosmisko tehnoloģiju iespējas. Tas tiks sasniegts ar integrētu pieeju, kas ietver dekarbonizāciju, atjaunojamos energoresursu efektivitāti un energoefektivitāti, gaisa piesārņojuma samazināšanu, piekļuvi izejvielām, tostarp būtiskākajām izejvielām, un aprites ekonomiku. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš nozaru sasaistei (t. i., elektroenerģijas, apkures un dzesēšanas, rūpniecības un transporta nozaru sasaistei) visās intervences jomās, kas ir svarīgi sekmīgai enerģētikas un transporta pārveidei. |
| | Lai to panāktu, Savienība arī veicinās līdzdalības pieeju pētniecībai un inovācijai, tostarp daudzu dalībnieku pieeju, un attīstīs zināšanu un inovācijas sistēmas vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī. Lai veicinātu jaunus pārvaldības, ražošanas un patērēšanas modeļus, izšķiroša nozīme būs sociālajās un humanitārajās zinātnēs gūtajām atziņām un sociālajai inovācijai ar pilsoņu iesaistīšanos. |
| Progress
  šajās jomās
  , kā arī plašajā ES rūpniecības jomu klāstā, iekļaujot lauksaimniecību, celtniecību, rūpniecības procesus un produktu lietošanu
  un
  atkritumu apsaimniekošanu, prasa
  pastāvīgas pūles
  labāk izprast klimata pārmaiņu mehānismus un ar to saistīto ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību, izmantojot sinerģijas ar valsts darbībām, citiem
  ES
  darbību veidiem un starptautisku sadarbību. | Progress
  enerģētikas un transporta nozarē
  , kā arī plašajā ES rūpniecības jomu klāstā, iekļaujot lauksaimniecību, celtniecību, rūpniecības procesus un produktu lietošanu
  , kā arī
  atkritumu apsaimniekošanu
  un pārstrādi
  , prasa
  pastāvīgus un lielākus centienus
  labāk izprast klimata pārmaiņu mehānismus un ar to saistīto ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību, izmantojot sinerģijas ar valsts darbībām, citiem
  Savienības
  darbību veidiem un starptautisku sadarbību. |
| Pagājušos desmit gados daudz sasniegts klimata zinātnē, jo sevišķi attiecībā uz novērojumiem un datu asimilāciju, un klimata modelēšanu. Tomēr klimata sistēmas sarežģītība un nepieciešamība atbalstīt Parīzes nolīguma, ilgtspējīgas attīstības mērķu un ES politiku ieviešanu rada vajadzību pēc lielāka darba, lai novērstu paliekošās zināšanu nepilnības. | Pagājušos desmit gados daudz sasniegts klimata zinātnē, jo sevišķi attiecībā uz novērojumiem un datu asimilāciju, un klimata modelēšanu. Tomēr klimata sistēmas sarežģītība un nepieciešamība atbalstīt Parīzes nolīguma, ilgtspējīgas attīstības mērķu un ES politiku ieviešanu rada vajadzību pēc lielāka darba, lai novērstu paliekošās zināšanu nepilnības. |
| Eiropas Savienība ir izveidojusi visaptverošu politikas sistēmu
  enerģijas
  savienības stratēģijas ietvaros ar saistošiem mērķiem, tiesību aktiem un pētniecības un inovācijas darbībām, kam būtu jāvada uz
  atjaunojamiem energoresursiem balstītu efektīvu enerģijas ražošanas sistēmu izveide un ieviešana
  . | Eiropas Savienība ir izveidojusi visaptverošu politikas sistēmu
  enerģētikas
  savienības stratēģijas ietvaros ar saistošiem mērķiem, tiesību aktiem un pētniecības un inovācijas darbībām, kam būtu jāvada uz
  augstas energoefektivitātes un atjaunojamiem energoresursiem balstītu energosistēmu
  . |
| Transports nodrošina cilvēku un preču mobilitāti, kas nepieciešama integrētam Eiropas vienotajam tirgum, teritoriālajai kohēzijai un atvērtai un iekļaujošai sabiedrībai. Vienlaikus transportam ir būtiskas negatīvas sekas uz cilvēku veselību, pārslodzi, zemi, gaisa kvalitāti un troksni, kā arī drošību, kas noved pie daudziem priekšlaicīgas nāves gadījumiem un palielina sociāli ekonomiskās izmaksas. Tādēļ ilgtspējīgiem mobilitātes un transporta tīkliem jākļūst tīriem, drošiem, viediem, klusiem, uzticamiem un pieejamiem, nodrošinot nepārtrauktu integrētu pakalpojumu “no vienām durvīm līdz otrām”. | Transports nodrošina cilvēku un preču mobilitāti, kas nepieciešama integrētam Eiropas vienotajam tirgum, teritoriālajai kohēzijai un atvērtai un iekļaujošai sabiedrībai. Vienlaikus transportam ir būtiskas negatīvas sekas uz cilvēku veselību, pārslodzi, zemi, gaisa kvalitāti un troksni, kā arī drošību, kas noved pie daudziem priekšlaicīgas nāves gadījumiem un palielina sociāli ekonomiskās izmaksas. Tādēļ ilgtspējīgiem mobilitātes un transporta tīkliem
  , jo īpaši pilsētās,
  jākļūst tīriem,
  efektīviem, vides un ekonomiskā ziņā ilgtspējīgiem,
  drošiem, viediem
  , novatoriskiem
  , klusiem, uzticamiem un pieejamiem, nodrošinot nepārtrauktu integrētu pakalpojumu “no vienām durvīm līdz otrām”. |
| Problēmas, kas novērojamas transporta un enerģētikas nozarēs, tomēr pārspēj nepieciešamību pēc emisiju samazināšanas. Ir jārisina vairākas problēmas, arī augošā digitālo un kosmosā balstīto tehnoloģiju ienākšana, lietotāju uzvedības un mobilitātes tendenču izmaiņas, jaunu tirgus dalībnieku ienākšana un revolucionāri uzņēmējdarbības modeļi, globalizācija, augošā starptautiskā konkurence un vecāka, pilsētiskāka un aizvien daudzveidīgāka populācija. | Problēmas, kas novērojamas transporta un enerģētikas nozarēs, tomēr pārspēj nepieciešamību pēc emisiju samazināšanas. Ir jārisina vairākas problēmas, arī
  atjaunojamie energoresursi, ilgtspējīgs kurināmais, enerģijas uzglabāšana un piegādes drošība,
  augošā digitālo
  , automatizēto
  un kosmosā balstīto tehnoloģiju ienākšana, lietotāju uzvedības un mobilitātes tendenču izmaiņas, jaunu tirgus dalībnieku ienākšana un revolucionāri uzņēmējdarbības modeļi, globalizācija, augošā starptautiskā konkurence un vecāka, pilsētiskāka un aizvien daudzveidīgāka populācija. |
| Abas nozares
  ir lieli Eiropas ekonomiskās
  konkurētspējas
  un izaugsmes virzītājspēki. Vairāk nekā 1,6  miljoni cilvēku ES strādā atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā. Transporta un uzglabāšanas nozares ES nodarbina vairāk nekā 11 miljonus cilvēku, veidojot apmēram 5 % no IKP un 20 % no eksporta. Eiropas Savienība ir pasaules līdere transportlīdzekļu, lidaparātu un kuģu projektēšanā un ražošanā, bet novatorisku tīras enerģijas tehnoloģiju patentēšanā ES ieņem otro vietu pasaulē. | Gan enerģētikas, gan transporta nozare
  ir lieli Eiropas ekonomiskās
  konkurētspējas
  un izaugsmes virzītājspēki. Vairāk nekā 1,6  miljoni cilvēku ES strādā atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā. Transporta un uzglabāšanas nozares ES nodarbina vairāk nekā 11 miljonus cilvēku, veidojot apmēram 5 % no IKP un 20 % no eksporta. Eiropas Savienība ir pasaules līdere transportlīdzekļu, lidaparātu un kuģu projektēšanā un ražošanā, bet novatorisku tīras enerģijas tehnoloģiju
  , tostarp atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju,
  patentēšanā ES ieņem otro vietu pasaulē. |
| Jaunu veidu atrašanai tīru
  tehnoloģiju un risinājumu
  ieviešanas paātrināšanai, lai veiktu
  Eiropas ekonomikas dekarbonizāciju, ir nepieciešams arī lielāks pieprasījums pēc inovācijas. To var stimulēt ar iespēju nodrošināšanu pilsoņiem, kā arī ar sociālekonomisku un valsts sektora inovāciju, un tas
  radīs
  pieejas, kas būs plašākas nekā tehnoloģiju virzīta inovācija. Sociālekonomiski pētījumi, kuros cita starpā aplūkotas lietotāju vajadzības un modeļi, prognozēšanas pasākumi, vidiskie, ekonomiskie, sociālie un uzvedības aspekti, komerciālais izdevīgums un modeļi un pirmsnormatīvā izpēte par standarta modeļiem arī sekmēs darbības, kas veicinās regulatīvo, finansēšanas un sociālo inovāciju, prasmju, kā arī tirgus dalībnieku un patērētāju iesaisti un iespēju nodrošināšanu tiem. | Lai rastu jaunus veidus, kā paātrināt uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu un energoefektīvu
  tehnoloģiju un
  citu netehnoloģisku
  risinājumu
  ieviešanu ar mērķi veikt
  Eiropas ekonomikas dekarbonizāciju, ir nepieciešams arī lielāks pieprasījums pēc inovācijas. To var stimulēt ar iespēju nodrošināšanu pilsoņiem, kā arī ar sociālekonomisku un valsts sektora inovāciju
  un publisko iepirkumu
  , un tas
  sekmēs
  pieejas, kas būs plašākas nekā tehnoloģiju virzīta inovācija. Sociālekonomiski pētījumi, kuros cita starpā aplūkotas lietotāju vajadzības un modeļi, prognozēšanas pasākumi, vidiskie, ekonomiskie, sociālie un uzvedības aspekti, komerciālais izdevīgums un modeļi un pirmsnormatīvā izpēte par standarta modeļiem arī sekmēs darbības, kas veicinās regulatīvo, finansēšanas un sociālo inovāciju, prasmju, kā arī tirgus dalībnieku un patērētāju iesaisti un iespēju nodrošināšanu tiem.
  Tehnoloģijām, kas sekmē nozaru sasaisti, arī piemīt potenciāls stiprināt iekšzemes ražošanas nozari. Transporta nozarē izšķiroša nozīme ir lietišķajiem pētījumiem un izmēģinājumiem ar mērķi inovācijas ieviest tirgū. |
| Šajā kopā atrunātās darbības dod ieguldījumu mērķu sasniegšanai enerģētikas savienības jomā, kā arī digitālā vienotā tirgus jomā,
  darba vietu izveides jomā
  , izaugsmes un investīciju programmas jomā,
  ES
  kā pasaules ekonomikas dalībnieka stiprināšanā, jaunās
  ES
  rūpniecības politikas stratēģijas jomā, aprites ekonomikas jomā, izejvielu iniciatīvas jomā, drošības savienības jomā, pilsētprogrammas jomā
  un ES
  kopējās lauksaimniecības politikas jomā, kā arī
  ES
  tiesību normās trokšņu un gaisa piesārņojuma mazināšanai. | Šajā kopā atrunātās darbības dod ieguldījumu mērķu sasniegšanai enerģētikas savienības jomā,
  Parīzes nolīguma saistību jomā,
  kā arī digitālā vienotā tirgus jomā,
  nodarbinātības
  , izaugsmes un investīciju programmas jomā,
  Savienības
  kā pasaules ekonomikas dalībnieka stiprināšanā, jaunās
  Savienības
  rūpniecības politikas stratēģijas jomā, aprites ekonomikas
  rīcības plāna jomā, Eiropas akumulatoru alianses iniciatīvas
  jomā, izejvielu
  iniciatīvas jomā, ES bioekonomikas
  iniciatīvas jomā, drošības savienības jomā, pilsētprogrammas jomā
  , Savienības
  kopējās lauksaimniecības politikas jomā, kā arī
  Savienības
  tiesību normās trokšņu un gaisa piesārņojuma mazināšanai.
  Tas arī palīdz dalībvalstīm sasniegt valsts emisiju samazināšanas mērķrādītājus. Būtu jānodrošina papildināmība un sinerģija ar citu Savienības programmu darbībām. |
| | Ņemot vērā lielo skaitu Eiropas tehnoloģiju un inovācijas platformu šajā jomā, šīs kopas daļu uzaicinājumos būtu jāņem vērā to ieteikumi. |
| Pasākumi tieši sekmēs šādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 7 — Pieejama un tīra enerģija; IAM 9 — Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra; IAM 11 — Ilgtspējīgas pilsētas un kopienas; IAM 13 — Klimatiskā rīcība. | Pasākumi tieši sekmēs šādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 7 — Pieejama un tīra enerģija; IAM 9 — Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra; IAM 11 — Ilgtspējīgas pilsētas un kopienas; IAM 13 — Klimatiskā rīcība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pētniecībai un inovācijai caurvijoties ar klimata, enerģijas un mobilitātes jomām, ļoti integrētā un efektīvā veidā tiks risināta viena no svarīgākajām globālajām problēmām, kas skar mūsu vides un dzīvesveida ilgtspēju un nākotni.

Pētniecībai un inovācijai caurvijoties ar klimata, enerģijas un mobilitātes jomām, ļoti integrētā un efektīvā veidā tiks risināta viena no svarīgākajām globālajām problēmām, kas skar mūsu vides
  , ekonomikas
  un dzīvesveida ilgtspēju un nākotni.

, ekonomikas

Lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus,
  ES
  jāpāriet uz
  zema oglekļa patēriņa un resursu ziņā efektīvu un noturīgu ekonomiku
  un
  sabiedrību
  . Tas
  balstīsies uz būtiskām izmaiņām
  tehnoloģijā un pakalpojumos,
  uzņēmumu un patērētāju uzvedības veidos, kā arī iesaistot jaunas pārvaldības formas. Lai ierobežotu pasaules vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC
  un
  turpinātu ierobežot temperatūras paaugstināšanos līdz 1,5  oC, ir nepieciešams straujš progress energosistēmas dekarbonizēšanā
  un
  būtiski jāsamazina transporta nozares radītās siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas

   (17).
  Tam būs nepieciešams arī jauns impulss
  ,
  lai paātrinātu nākamās paaudzes sasniegumu izstrādes
  un
  novatorisku tehnoloģiju un risinājumu demonstrēšanas un izmantošanas tempu
  ,
  izmantojot arī ciparu tehnoloģiju un kosmisko tehnoloģiju iespējas
  .
  Tas tiks sasniegts ar integrētu pieeju, kas ietver dekarbonizāciju, resursu efektivitāti
  ,
  gaisa piesārņojuma samazināšanu
  ,
  piekļuvi izejmateriāliem
  un
  aprites ekonomiku
  .

ES

zema oglekļa patēriņa un resursu ziņā efektīvu un noturīgu ekonomiku

sabiedrību

balstīsies uz būtiskām izmaiņām

uzņēmumu un patērētāju uzvedības veidos, kā arī iesaistot jaunas pārvaldības formas. Lai ierobežotu pasaules vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 o

turpinātu ierobežot temperatūras paaugstināšanos līdz 1,5  o

būtiski jāsamazina transporta nozares radītās siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas

17

Tam būs nepieciešams arī jauns impulss

lai paātrinātu nākamās paaudzes sasniegumu izstrādes

novatorisku tehnoloģiju un risinājumu demonstrēšanas un izmantošanas tempu

izmantojot arī ciparu tehnoloģiju un kosmisko tehnoloģiju iespējas

Tas tiks sasniegts ar integrētu pieeju, kas ietver dekarbonizāciju, resursu efektivitāti

gaisa piesārņojuma samazināšanu

piekļuvi izejmateriāliem

aprites ekonomiku

Lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus,
  Savienībai būs
  jāpāriet uz
  siltumnīcefekta gāzu nulles emisijas ekonomiku un tostarp jāizmanto mazoglekļa tehnoloģijas
  un
  dekarbonizācijas stratēģijas
  . Tas
  paredzēs būtiskas izmaiņas
  tehnoloģijā un pakalpojumos,
  kas nosaka rūpniecisko ražošanu
  un
  uzņēmumu
  un
  patērētāju uzvedību
  .
  Enerģijas tirgus pārveide notiks tehnoloģiju, infrastruktūras
  ,
  tirgus, politikas
  un
  tiesiskā regulējuma, tostarp jaunu pārvaldības veidu
  ,
  mijiedarbības ceļā
  .
  Tādēļ ir vajadzīgas sistemātiskas inovācijas enerģētikas, būvniecības, rūpniecības un transporta nozarēs.

Savienībai būs

siltumnīcefekta gāzu nulles emisijas ekonomiku un tostarp jāizmanto mazoglekļa tehnoloģijas

dekarbonizācijas stratēģijas

paredzēs būtiskas izmaiņas

kas nosaka rūpniecisko ražošanu

uzņēmumu

patērētāju uzvedību

Enerģijas tirgus pārveide notiks tehnoloģiju, infrastruktūras

tirgus, politikas

tiesiskā regulējuma, tostarp jaunu pārvaldības veidu

mijiedarbības ceļā

Tādēļ ir vajadzīgas sistemātiskas inovācijas enerģētikas, būvniecības, rūpniecības un transporta nozarēs.

Lai ierobežotu pasaules vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC un turpinātu ierobežot temperatūras paaugstināšanos līdz 1,5  oC, ir jāsamazina siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas, izmantojot dekarbonizēšanu, enerģijas ietaupījumu un izvēršot atjaunojamās enerģijas avotus un elektrificējot rūpnieciskos procesus, kas aptver gan enerģētikas, gan transporta nozari

   (17)

  . Patlaban transporta nozare rada gandrīz ceturtdaļu no Savienības SEG emisijām.

Lai ierobežotu pasaules vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 o

o

17

. Patlaban transporta nozare rada gandrīz ceturtdaļu no Savienības SEG emisijām.

Ir vajadzīgs jauns impulss, lai paātrinātu nākamās paaudzes sasniegumu izstrādes un novatorisku tehnoloģiju un risinājumu demonstrēšanas un izmantošanas tempu, izmantojot arī svarīgu pamattehnoloģiju, digitālo tehnoloģiju un kosmisko tehnoloģiju iespējas. Tas tiks sasniegts ar integrētu pieeju, kas ietver dekarbonizāciju, atjaunojamos energoresursu efektivitāti un energoefektivitāti, gaisa piesārņojuma samazināšanu, piekļuvi izejvielām, tostarp būtiskākajām izejvielām, un aprites ekonomiku. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš nozaru sasaistei (t. i., elektroenerģijas, apkures un dzesēšanas, rūpniecības un transporta nozaru sasaistei) visās intervences jomās, kas ir svarīgi sekmīgai enerģētikas un transporta pārveidei.

Ir vajadzīgs jauns impulss, lai paātrinātu nākamās paaudzes sasniegumu izstrādes un novatorisku tehnoloģiju un risinājumu demonstrēšanas un izmantošanas tempu, izmantojot arī svarīgu pamattehnoloģiju, digitālo tehnoloģiju un kosmisko tehnoloģiju iespējas. Tas tiks sasniegts ar integrētu pieeju, kas ietver dekarbonizāciju, atjaunojamos energoresursu efektivitāti un energoefektivitāti, gaisa piesārņojuma samazināšanu, piekļuvi izejvielām, tostarp būtiskākajām izejvielām, un aprites ekonomiku. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš nozaru sasaistei (t. i., elektroenerģijas, apkures un dzesēšanas, rūpniecības un transporta nozaru sasaistei) visās intervences jomās, kas ir svarīgi sekmīgai enerģētikas un transporta pārveidei.

Lai to panāktu, Savienība arī veicinās līdzdalības pieeju pētniecībai un inovācijai, tostarp daudzu dalībnieku pieeju, un attīstīs zināšanu un inovācijas sistēmas vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī. Lai veicinātu jaunus pārvaldības, ražošanas un patērēšanas modeļus, izšķiroša nozīme būs sociālajās un humanitārajās zinātnēs gūtajām atziņām un sociālajai inovācijai ar pilsoņu iesaistīšanos.

Lai to panāktu, Savienība arī veicinās līdzdalības pieeju pētniecībai un inovācijai, tostarp daudzu dalībnieku pieeju, un attīstīs zināšanu un inovācijas sistēmas vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī. Lai veicinātu jaunus pārvaldības, ražošanas un patērēšanas modeļus, izšķiroša nozīme būs sociālajās un humanitārajās zinātnēs gūtajām atziņām un sociālajai inovācijai ar pilsoņu iesaistīšanos.

Progress
  šajās jomās
  , kā arī plašajā ES rūpniecības jomu klāstā, iekļaujot lauksaimniecību, celtniecību, rūpniecības procesus un produktu lietošanu
  un
  atkritumu apsaimniekošanu, prasa
  pastāvīgas pūles
  labāk izprast klimata pārmaiņu mehānismus un ar to saistīto ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību, izmantojot sinerģijas ar valsts darbībām, citiem
  ES
  darbību veidiem un starptautisku sadarbību.

šajās jomās

un

pastāvīgas pūles

ES

Progress
  enerģētikas un transporta nozarē
  , kā arī plašajā ES rūpniecības jomu klāstā, iekļaujot lauksaimniecību, celtniecību, rūpniecības procesus un produktu lietošanu
  , kā arī
  atkritumu apsaimniekošanu
  un pārstrādi
  , prasa
  pastāvīgus un lielākus centienus
  labāk izprast klimata pārmaiņu mehānismus un ar to saistīto ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību, izmantojot sinerģijas ar valsts darbībām, citiem
  Savienības
  darbību veidiem un starptautisku sadarbību.

enerģētikas un transporta nozarē

, kā arī

un pārstrādi

pastāvīgus un lielākus centienus

Savienības

Pagājušos desmit gados daudz sasniegts klimata zinātnē, jo sevišķi attiecībā uz novērojumiem un datu asimilāciju, un klimata modelēšanu. Tomēr klimata sistēmas sarežģītība un nepieciešamība atbalstīt Parīzes nolīguma, ilgtspējīgas attīstības mērķu un ES politiku ieviešanu rada vajadzību pēc lielāka darba, lai novērstu paliekošās zināšanu nepilnības.

Pagājušos desmit gados daudz sasniegts klimata zinātnē, jo sevišķi attiecībā uz novērojumiem un datu asimilāciju, un klimata modelēšanu. Tomēr klimata sistēmas sarežģītība un nepieciešamība atbalstīt Parīzes nolīguma, ilgtspējīgas attīstības mērķu un ES politiku ieviešanu rada vajadzību pēc lielāka darba, lai novērstu paliekošās zināšanu nepilnības.

Eiropas Savienība ir izveidojusi visaptverošu politikas sistēmu
  enerģijas
  savienības stratēģijas ietvaros ar saistošiem mērķiem, tiesību aktiem un pētniecības un inovācijas darbībām, kam būtu jāvada uz
  atjaunojamiem energoresursiem balstītu efektīvu enerģijas ražošanas sistēmu izveide un ieviešana
  .

enerģijas

atjaunojamiem energoresursiem balstītu efektīvu enerģijas ražošanas sistēmu izveide un ieviešana

Eiropas Savienība ir izveidojusi visaptverošu politikas sistēmu
  enerģētikas
  savienības stratēģijas ietvaros ar saistošiem mērķiem, tiesību aktiem un pētniecības un inovācijas darbībām, kam būtu jāvada uz
  augstas energoefektivitātes un atjaunojamiem energoresursiem balstītu energosistēmu
  .

enerģētikas

augstas energoefektivitātes un atjaunojamiem energoresursiem balstītu energosistēmu

Transports nodrošina cilvēku un preču mobilitāti, kas nepieciešama integrētam Eiropas vienotajam tirgum, teritoriālajai kohēzijai un atvērtai un iekļaujošai sabiedrībai. Vienlaikus transportam ir būtiskas negatīvas sekas uz cilvēku veselību, pārslodzi, zemi, gaisa kvalitāti un troksni, kā arī drošību, kas noved pie daudziem priekšlaicīgas nāves gadījumiem un palielina sociāli ekonomiskās izmaksas. Tādēļ ilgtspējīgiem mobilitātes un transporta tīkliem jākļūst tīriem, drošiem, viediem, klusiem, uzticamiem un pieejamiem, nodrošinot nepārtrauktu integrētu pakalpojumu “no vienām durvīm līdz otrām”.

Transports nodrošina cilvēku un preču mobilitāti, kas nepieciešama integrētam Eiropas vienotajam tirgum, teritoriālajai kohēzijai un atvērtai un iekļaujošai sabiedrībai. Vienlaikus transportam ir būtiskas negatīvas sekas uz cilvēku veselību, pārslodzi, zemi, gaisa kvalitāti un troksni, kā arī drošību, kas noved pie daudziem priekšlaicīgas nāves gadījumiem un palielina sociāli ekonomiskās izmaksas. Tādēļ ilgtspējīgiem mobilitātes un transporta tīkliem
  , jo īpaši pilsētās,
  jākļūst tīriem,
  efektīviem, vides un ekonomiskā ziņā ilgtspējīgiem,
  drošiem, viediem
  , novatoriskiem
  , klusiem, uzticamiem un pieejamiem, nodrošinot nepārtrauktu integrētu pakalpojumu “no vienām durvīm līdz otrām”.

, jo īpaši pilsētās,

efektīviem, vides un ekonomiskā ziņā ilgtspējīgiem,

, novatoriskiem

Problēmas, kas novērojamas transporta un enerģētikas nozarēs, tomēr pārspēj nepieciešamību pēc emisiju samazināšanas. Ir jārisina vairākas problēmas, arī augošā digitālo un kosmosā balstīto tehnoloģiju ienākšana, lietotāju uzvedības un mobilitātes tendenču izmaiņas, jaunu tirgus dalībnieku ienākšana un revolucionāri uzņēmējdarbības modeļi, globalizācija, augošā starptautiskā konkurence un vecāka, pilsētiskāka un aizvien daudzveidīgāka populācija.

Problēmas, kas novērojamas transporta un enerģētikas nozarēs, tomēr pārspēj nepieciešamību pēc emisiju samazināšanas. Ir jārisina vairākas problēmas, arī
  atjaunojamie energoresursi, ilgtspējīgs kurināmais, enerģijas uzglabāšana un piegādes drošība,
  augošā digitālo
  , automatizēto
  un kosmosā balstīto tehnoloģiju ienākšana, lietotāju uzvedības un mobilitātes tendenču izmaiņas, jaunu tirgus dalībnieku ienākšana un revolucionāri uzņēmējdarbības modeļi, globalizācija, augošā starptautiskā konkurence un vecāka, pilsētiskāka un aizvien daudzveidīgāka populācija.

atjaunojamie energoresursi, ilgtspējīgs kurināmais, enerģijas uzglabāšana un piegādes drošība,

, automatizēto

Abas nozares
  ir lieli Eiropas ekonomiskās
  konkurētspējas
  un izaugsmes virzītājspēki. Vairāk nekā 1,6  miljoni cilvēku ES strādā atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā. Transporta un uzglabāšanas nozares ES nodarbina vairāk nekā 11 miljonus cilvēku, veidojot apmēram 5 % no IKP un 20 % no eksporta. Eiropas Savienība ir pasaules līdere transportlīdzekļu, lidaparātu un kuģu projektēšanā un ražošanā, bet novatorisku tīras enerģijas tehnoloģiju patentēšanā ES ieņem otro vietu pasaulē.

Abas nozares

konkurētspējas

Gan enerģētikas, gan transporta nozare
  ir lieli Eiropas ekonomiskās
  konkurētspējas
  un izaugsmes virzītājspēki. Vairāk nekā 1,6  miljoni cilvēku ES strādā atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā. Transporta un uzglabāšanas nozares ES nodarbina vairāk nekā 11 miljonus cilvēku, veidojot apmēram 5 % no IKP un 20 % no eksporta. Eiropas Savienība ir pasaules līdere transportlīdzekļu, lidaparātu un kuģu projektēšanā un ražošanā, bet novatorisku tīras enerģijas tehnoloģiju
  , tostarp atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju,
  patentēšanā ES ieņem otro vietu pasaulē.

Gan enerģētikas, gan transporta nozare

konkurētspējas

, tostarp atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju,

Jaunu veidu atrašanai tīru
  tehnoloģiju un risinājumu
  ieviešanas paātrināšanai, lai veiktu
  Eiropas ekonomikas dekarbonizāciju, ir nepieciešams arī lielāks pieprasījums pēc inovācijas. To var stimulēt ar iespēju nodrošināšanu pilsoņiem, kā arī ar sociālekonomisku un valsts sektora inovāciju, un tas
  radīs
  pieejas, kas būs plašākas nekā tehnoloģiju virzīta inovācija. Sociālekonomiski pētījumi, kuros cita starpā aplūkotas lietotāju vajadzības un modeļi, prognozēšanas pasākumi, vidiskie, ekonomiskie, sociālie un uzvedības aspekti, komerciālais izdevīgums un modeļi un pirmsnormatīvā izpēte par standarta modeļiem arī sekmēs darbības, kas veicinās regulatīvo, finansēšanas un sociālo inovāciju, prasmju, kā arī tirgus dalībnieku un patērētāju iesaisti un iespēju nodrošināšanu tiem.

Jaunu veidu atrašanai tīru

ieviešanas paātrināšanai, lai veiktu

radīs

Lai rastu jaunus veidus, kā paātrināt uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu un energoefektīvu
  tehnoloģiju un
  citu netehnoloģisku
  risinājumu
  ieviešanu ar mērķi veikt
  Eiropas ekonomikas dekarbonizāciju, ir nepieciešams arī lielāks pieprasījums pēc inovācijas. To var stimulēt ar iespēju nodrošināšanu pilsoņiem, kā arī ar sociālekonomisku un valsts sektora inovāciju
  un publisko iepirkumu
  , un tas
  sekmēs
  pieejas, kas būs plašākas nekā tehnoloģiju virzīta inovācija. Sociālekonomiski pētījumi, kuros cita starpā aplūkotas lietotāju vajadzības un modeļi, prognozēšanas pasākumi, vidiskie, ekonomiskie, sociālie un uzvedības aspekti, komerciālais izdevīgums un modeļi un pirmsnormatīvā izpēte par standarta modeļiem arī sekmēs darbības, kas veicinās regulatīvo, finansēšanas un sociālo inovāciju, prasmju, kā arī tirgus dalībnieku un patērētāju iesaisti un iespēju nodrošināšanu tiem.
  Tehnoloģijām, kas sekmē nozaru sasaisti, arī piemīt potenciāls stiprināt iekšzemes ražošanas nozari. Transporta nozarē izšķiroša nozīme ir lietišķajiem pētījumiem un izmēģinājumiem ar mērķi inovācijas ieviest tirgū.

Lai rastu jaunus veidus, kā paātrināt uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu un energoefektīvu

citu netehnoloģisku

ieviešanu ar mērķi veikt

un publisko iepirkumu

sekmēs

Tehnoloģijām, kas sekmē nozaru sasaisti, arī piemīt potenciāls stiprināt iekšzemes ražošanas nozari. Transporta nozarē izšķiroša nozīme ir lietišķajiem pētījumiem un izmēģinājumiem ar mērķi inovācijas ieviest tirgū.

Šajā kopā atrunātās darbības dod ieguldījumu mērķu sasniegšanai enerģētikas savienības jomā, kā arī digitālā vienotā tirgus jomā,
  darba vietu izveides jomā
  , izaugsmes un investīciju programmas jomā,
  ES
  kā pasaules ekonomikas dalībnieka stiprināšanā, jaunās
  ES
  rūpniecības politikas stratēģijas jomā, aprites ekonomikas jomā, izejvielu iniciatīvas jomā, drošības savienības jomā, pilsētprogrammas jomā
  un ES
  kopējās lauksaimniecības politikas jomā, kā arī
  ES
  tiesību normās trokšņu un gaisa piesārņojuma mazināšanai.

darba vietu izveides jomā

ES

ES

un ES

ES

Šajā kopā atrunātās darbības dod ieguldījumu mērķu sasniegšanai enerģētikas savienības jomā,
  Parīzes nolīguma saistību jomā,
  kā arī digitālā vienotā tirgus jomā,
  nodarbinātības
  , izaugsmes un investīciju programmas jomā,
  Savienības
  kā pasaules ekonomikas dalībnieka stiprināšanā, jaunās
  Savienības
  rūpniecības politikas stratēģijas jomā, aprites ekonomikas
  rīcības plāna jomā, Eiropas akumulatoru alianses iniciatīvas
  jomā, izejvielu
  iniciatīvas jomā, ES bioekonomikas
  iniciatīvas jomā, drošības savienības jomā, pilsētprogrammas jomā
  , Savienības
  kopējās lauksaimniecības politikas jomā, kā arī
  Savienības
  tiesību normās trokšņu un gaisa piesārņojuma mazināšanai.
  Tas arī palīdz dalībvalstīm sasniegt valsts emisiju samazināšanas mērķrādītājus. Būtu jānodrošina papildināmība un sinerģija ar citu Savienības programmu darbībām.

Parīzes nolīguma saistību jomā,

nodarbinātības

Savienības

Savienības

rīcības plāna jomā, Eiropas akumulatoru alianses iniciatīvas

iniciatīvas jomā, ES bioekonomikas

, Savienības

Savienības

Tas arī palīdz dalībvalstīm sasniegt valsts emisiju samazināšanas mērķrādītājus. Būtu jānodrošina papildināmība un sinerģija ar citu Savienības programmu darbībām.

Ņemot vērā lielo skaitu Eiropas tehnoloģiju un inovācijas platformu šajā jomā, šīs kopas daļu uzaicinājumos būtu jāņem vērā to ieteikumi.

Ņemot vērā lielo skaitu Eiropas tehnoloģiju un inovācijas platformu šajā jomā, šīs kopas daļu uzaicinājumos būtu jāņem vērā to ieteikumi.

Pasākumi tieši sekmēs šādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 7 — Pieejama un tīra enerģija; IAM 9 — Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra; IAM 11 — Ilgtspējīgas pilsētas un kopienas; IAM 13 — Klimatiskā rīcība.

Pasākumi tieši sekmēs šādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 7 — Pieejama un tīra enerģija; IAM 9 — Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra; IAM 11 — Ilgtspējīgas pilsētas un kopienas; IAM 13 — Klimatiskā rīcība.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.1. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Efektīva Parīzes nolīguma īstenošana jābalsta uz zinātni, kas prasa nepārtraukti atjaunināt mūsu zināšanas par sistēmu klimats–zeme, kā arī pieejamajām seku mazināšanas un pielāgošanās iespējām, ļaujot sistemātiski un visaptveroši atspoguļot
  ES
  ekonomikas problēmas un iespējas. Pamatojoties uz to, tiks izstrādāti uz zinātnes atziņām balstīti risinājumi rentablai pārejai uz mazoglekļa
  , klimatnoturīgu un resursu ziņā efektīvu sabiedrību
  . | Efektīva Parīzes nolīguma īstenošana jābalsta uz zinātni, kas prasa nepārtraukti atjaunināt mūsu zināšanas par sistēmu klimats–zeme, kā arī pieejamajām seku mazināšanas un pielāgošanās iespējām, ļaujot sistemātiski un visaptveroši atspoguļot
  Savienības
  ekonomikas problēmas un iespējas. Pamatojoties uz to, tiks izstrādāti uz zinātnes atziņām balstīti risinājumi rentablai pārejai uz mazoglekļa
  vai siltumnīcefekta gāzu nulles emisiju ekonomiku
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Efektīva Parīzes nolīguma īstenošana jābalsta uz zinātni, kas prasa nepārtraukti atjaunināt mūsu zināšanas par sistēmu klimats–zeme, kā arī pieejamajām seku mazināšanas un pielāgošanās iespējām, ļaujot sistemātiski un visaptveroši atspoguļot
  ES
  ekonomikas problēmas un iespējas. Pamatojoties uz to, tiks izstrādāti uz zinātnes atziņām balstīti risinājumi rentablai pārejai uz mazoglekļa
  , klimatnoturīgu un resursu ziņā efektīvu sabiedrību
  .

ES

, klimatnoturīgu un resursu ziņā efektīvu sabiedrību

Efektīva Parīzes nolīguma īstenošana jābalsta uz zinātni, kas prasa nepārtraukti atjaunināt mūsu zināšanas par sistēmu klimats–zeme, kā arī pieejamajām seku mazināšanas un pielāgošanās iespējām, ļaujot sistemātiski un visaptveroši atspoguļot
  Savienības
  ekonomikas problēmas un iespējas. Pamatojoties uz to, tiks izstrādāti uz zinātnes atziņām balstīti risinājumi rentablai pārejai uz mazoglekļa
  vai siltumnīcefekta gāzu nulles emisiju ekonomiku
  .

Savienības

vai siltumnīcefekta gāzu nulles emisiju ekonomiku

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.1. punkts – 2. daļa – - 1. ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.1. punkts – 2. daļa – - 1. ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | Galveno procesu noteikšana polārajos reģionos, lai labāk izstrādātu pārvaldības iespējas, kas samazina negatīvo ietekmi uz ekosistēmām un uzlabo globālā klimata izpratni; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Galveno procesu noteikšana polārajos reģionos, lai labāk izstrādātu pārvaldības iespējas, kas samazina negatīvo ietekmi uz ekosistēmām un uzlabo globālā klimata izpratni;

Galveno procesu noteikšana polārajos reģionos, lai labāk izstrādātu pārvaldības iespējas, kas samazina negatīvo ietekmi uz ekosistēmām un uzlabo globālā klimata izpratni;

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.1. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.1. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | dekarbonizācijas
  ceļi, ietekmes mazināšanas darbības un politika, kas attiecas uz visām ekonomikas nozarēm un ir saderīga ar Parīzes nolīgumu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

dekarbonizācijas
  ceļi, ietekmes mazināšanas darbības un politika, kas attiecas uz visām ekonomikas nozarēm un ir saderīga ar Parīzes nolīgumu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem;

dekarbonizācijas

| — | SEG emisiju samazināšanas
  ceļi, ietekmes mazināšanas darbības un politika, kas attiecas uz visām ekonomikas nozarēm un ir saderīga ar Parīzes nolīgumu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

—

SEG emisiju samazināšanas
  ceļi, ietekmes mazināšanas darbības un politika, kas attiecas uz visām ekonomikas nozarēm un ir saderīga ar Parīzes nolīgumu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem;

SEG emisiju samazināšanas

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.1. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.1. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | adaptācijas ceļi un politika neaizsargāto ekosistēmu, kritisko tautsaimniecības nozaru
  un
  infrastruktūras
  jomā Eiropas Savienībā (
  vietējā / reģionālā 
  / valsts līmenī)
  ,
  arī uzlaboti risku novērtēšanas instrumenti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

adaptācijas ceļi un politika neaizsargāto ekosistēmu, kritisko tautsaimniecības nozaru
  un
  infrastruktūras
  jomā Eiropas Savienībā (
  vietējā / reģionālā 
  / valsts līmenī)
  ,
  arī uzlaboti risku novērtēšanas instrumenti.

un

jomā Eiropas Savienībā (

/ valsts līmenī)

arī uzlaboti risku novērtēšanas instrumenti.

| — | adaptācijas ceļi un politika
  , arī uzlaboti risku novērtēšanas un mazināšanas instrumenti,
  neaizsargāto ekosistēmu, kritisko tautsaimniecības nozaru
  , kritiskās
  infrastruktūras
  un pilsētvides jomā
  vietējā, reģionālā,
  valsts un Savienības līmenī; |
| --- | --- |

—

adaptācijas ceļi un politika
  , arī uzlaboti risku novērtēšanas un mazināšanas instrumenti,
  neaizsargāto ekosistēmu, kritisko tautsaimniecības nozaru
  , kritiskās
  infrastruktūras
  un pilsētvides jomā
  vietējā, reģionālā,
  valsts un Savienības līmenī;

, arī uzlaboti risku novērtēšanas un mazināšanas instrumenti,

, kritiskās

un pilsētvides jomā

valsts un Savienības līmenī;

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.1. punkts – 2. daļa – 4.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.1. punkts – 2. daļa – 4.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | modeļi, kā stiprināt klimata diplomātiju, kas ir starptautiskās sadarbības veicinātāja. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

modeļi, kā stiprināt klimata diplomātiju, kas ir starptautiskās sadarbības veicinātāja.

modeļi, kā stiprināt klimata diplomātiju, kas ir starptautiskās sadarbības veicinātāja.

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.2. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas Savienība tiecas kļūt par pasaules līderi pieejamām, drošām un
  ilgtspējīgām
  enerģijas tehnoloģijām, uzlabojot savu konkurētspēju pasaules vērtību ķēdēs, kā arī savu pozīciju izaugsmes tirgos. Eiropas Savienības daudzveidīgie klimatiskie, ģeogrāfiskie, vidiskie un sociālekonomiskie apstākļi, kā arī nepieciešamība nodrošināt
  energoapgādes drošību
  un piekļuvi izejvielām nosaka plašu enerģētikas risinājumu kopumu, arī tādu, kas nav tehniska rakstura. Attiecībā uz atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām izmaksām jāturpina samazināties,
  to
  sniegumam jāuzlabojas
  , kā arī jāuzlabo to integrācija enerģētikas sistēmā
  un
  jāizstrādā
  progresīvas tehnoloģijas. Attiecībā uz fosilajiem kurināmajiem to izmantošanas
  dekarbonizācijai
  būs ļoti būtiska nozīme klimata mērķu sasniegšanā. | Eiropas Savienība tiecas kļūt par pasaules līderi pieejamām, drošām
  , ilgtspējīgām
  un
  atjaunojamām
  enerģijas tehnoloģijām,
  tādējādi
  uzlabojot savu konkurētspēju pasaules vērtību ķēdēs, kā arī savu pozīciju izaugsmes tirgos. Eiropas Savienības daudzveidīgie klimatiskie, ģeogrāfiskie, vidiskie un sociālekonomiskie apstākļi, kā arī nepieciešamība nodrošināt
  energopatēriņa samazināšanu, energoefektivitāti, drošu energoapgādi
  un piekļuvi izejvielām
  , jo īpaši būtiskajām izejvielām,
  nosaka plašu enerģētikas risinājumu kopumu, arī tādu, kas nav tehniska rakstura.
  Šajā enerģētikas pārkārtošanā ES būs jāuzņemas līderība risinājumu izstrādē modernizētam tirgus modelim, turklāt ir būtiski jāuzlabo arī sistēmas integrācija.
  Attiecībā uz atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām izmaksām jāturpina samazināties,
  savukārt
  sniegumam
  ir
  jāuzlabojas
  . Tādēļ ir jāatbalsta papildinoši un revolucionāri pētījumi progresīvo tehnoloģiju jomā. Turklāt jāizstrādā
  un
  jāievieš jaunas
  progresīvas tehnoloģijas
  , kā arī vienlaikus jāuzlabo tās, kas jau ir ieviestas
  . Attiecībā uz fosilajiem kurināmajiem
  un izejvielām
  to izmantošanas
  samazināšanai
  būs ļoti būtiska nozīme klimata mērķu sasniegšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Eiropas Savienība tiecas kļūt par pasaules līderi pieejamām, drošām un
  ilgtspējīgām
  enerģijas tehnoloģijām, uzlabojot savu konkurētspēju pasaules vērtību ķēdēs, kā arī savu pozīciju izaugsmes tirgos. Eiropas Savienības daudzveidīgie klimatiskie, ģeogrāfiskie, vidiskie un sociālekonomiskie apstākļi, kā arī nepieciešamība nodrošināt
  energoapgādes drošību
  un piekļuvi izejvielām nosaka plašu enerģētikas risinājumu kopumu, arī tādu, kas nav tehniska rakstura. Attiecībā uz atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām izmaksām jāturpina samazināties,
  to
  sniegumam jāuzlabojas
  , kā arī jāuzlabo to integrācija enerģētikas sistēmā
  un
  jāizstrādā
  progresīvas tehnoloģijas. Attiecībā uz fosilajiem kurināmajiem to izmantošanas
  dekarbonizācijai
  būs ļoti būtiska nozīme klimata mērķu sasniegšanā.

ilgtspējīgām

energoapgādes drošību

to

, kā arī jāuzlabo to integrācija enerģētikas sistēmā

jāizstrādā

dekarbonizācijai

Eiropas Savienība tiecas kļūt par pasaules līderi pieejamām, drošām
  , ilgtspējīgām
  un
  atjaunojamām
  enerģijas tehnoloģijām,
  tādējādi
  uzlabojot savu konkurētspēju pasaules vērtību ķēdēs, kā arī savu pozīciju izaugsmes tirgos. Eiropas Savienības daudzveidīgie klimatiskie, ģeogrāfiskie, vidiskie un sociālekonomiskie apstākļi, kā arī nepieciešamība nodrošināt
  energopatēriņa samazināšanu, energoefektivitāti, drošu energoapgādi
  un piekļuvi izejvielām
  , jo īpaši būtiskajām izejvielām,
  nosaka plašu enerģētikas risinājumu kopumu, arī tādu, kas nav tehniska rakstura.
  Šajā enerģētikas pārkārtošanā ES būs jāuzņemas līderība risinājumu izstrādē modernizētam tirgus modelim, turklāt ir būtiski jāuzlabo arī sistēmas integrācija.
  Attiecībā uz atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām izmaksām jāturpina samazināties,
  savukārt
  sniegumam
  ir
  jāuzlabojas
  . Tādēļ ir jāatbalsta papildinoši un revolucionāri pētījumi progresīvo tehnoloģiju jomā. Turklāt jāizstrādā
  un
  jāievieš jaunas
  progresīvas tehnoloģijas
  , kā arī vienlaikus jāuzlabo tās, kas jau ir ieviestas
  . Attiecībā uz fosilajiem kurināmajiem
  un izejvielām
  to izmantošanas
  samazināšanai
  būs ļoti būtiska nozīme klimata mērķu sasniegšanā.

, ilgtspējīgām

atjaunojamām

tādējādi

energopatēriņa samazināšanu, energoefektivitāti, drošu energoapgādi

, jo īpaši būtiskajām izejvielām,

Šajā enerģētikas pārkārtošanā ES būs jāuzņemas līderība risinājumu izstrādē modernizētam tirgus modelim, turklāt ir būtiski jāuzlabo arī sistēmas integrācija.

savukārt

ir

. Tādēļ ir jāatbalsta papildinoši un revolucionāri pētījumi progresīvo tehnoloģiju jomā. Turklāt jāizstrādā

jāievieš jaunas

, kā arī vienlaikus jāuzlabo tās, kas jau ir ieviestas

un izejvielām

samazināšanai

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.2. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.2. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas
  un risinājumi
  enerģijas
  ražošanai
  ,
  apkurei
  un
  dzesēšanai, ilgtspējīgām transporta degvielām
  un starpposmu
  pārvadātājiem
  dažādos mērogos un attīstības posmos, kas pielāgoti ģeogrāfiskajiem apstākļiem un tirgiem gan
  ES
  , gan visā pasaulē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas
  un risinājumi
  enerģijas
  ražošanai
  ,
  apkurei
  un
  dzesēšanai, ilgtspējīgām transporta degvielām
  un starpposmu
  pārvadātājiem
  dažādos mērogos un attīstības posmos, kas pielāgoti ģeogrāfiskajiem apstākļiem un tirgiem gan
  ES
  , gan visā pasaulē;

un risinājumi

ražošanai

apkurei

dzesēšanai, ilgtspējīgām transporta degvielām

pārvadātājiem

ES

| — | Atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas
  , tostarp jūras
  enerģijas
  ražošana un dažādus tās paveidi (tostarp vēja
  ,
  straumes
  un
  viļņu spēka enerģija), apkure
  un
  dzesēšana, kurināmais,
  starpposmu
  pārvadātāji, piemēram, enerģijas–gāzes un ūdeņraža tehnoloģija,
  dažādos mērogos un attīstības posmos, kas pielāgoti ģeogrāfiskajiem apstākļiem un tirgiem gan
  Savienībā
  , gan visā pasaulē; |
| --- | --- |

—

Atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas
  , tostarp jūras
  enerģijas
  ražošana un dažādus tās paveidi (tostarp vēja
  ,
  straumes
  un
  viļņu spēka enerģija), apkure
  un
  dzesēšana, kurināmais,
  starpposmu
  pārvadātāji, piemēram, enerģijas–gāzes un ūdeņraža tehnoloģija,
  dažādos mērogos un attīstības posmos, kas pielāgoti ģeogrāfiskajiem apstākļiem un tirgiem gan
  Savienībā
  , gan visā pasaulē;

, tostarp jūras

ražošana un dažādus tās paveidi (tostarp vēja

straumes

viļņu spēka enerģija), apkure

dzesēšana, kurināmais,

pārvadātāji, piemēram, enerģijas–gāzes un ūdeņraža tehnoloģija,

Savienībā

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.2. punkts – 2. daļa – 1.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.2. punkts – 2. daļa – 1.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | augstas energoefektivitātes mazoglekļa vai dekarbonizēti risinājumi enerģijas ražošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

augstas energoefektivitātes mazoglekļa vai dekarbonizēti risinājumi enerģijas ražošanai;

augstas energoefektivitātes mazoglekļa vai dekarbonizēti risinājumi enerģijas ražošanai;

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.2. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.2. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | revolucionāras atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas jauniem
  pielietojumiem
  un progresīviem risinājumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

revolucionāras atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas jauniem
  pielietojumiem
  un progresīviem risinājumiem;

pielietojumiem

| — | revolucionāras atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas jauniem
  , jau esošiem vai būtiski uzlabotiem lietojumiem
  un progresīviem risinājumiem; |
| --- | --- |

—

revolucionāras atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas jauniem
  , jau esošiem vai būtiski uzlabotiem lietojumiem
  un progresīviem risinājumiem;

, jau esošiem vai būtiski uzlabotiem lietojumiem

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.2. punkts – 2. daļa – 2.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.2. punkts – 2. daļa – 2.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | nākamās paaudzes tehnoloģiju risinājumu, tostarp jaunu materiālu, ražošanas procesu un darbības metožu, izstrāde tīras enerģijas tehnoloģiju rūpnieciskās konkurētspējas palielināšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

nākamās paaudzes tehnoloģiju risinājumu, tostarp jaunu materiālu, ražošanas procesu un darbības metožu, izstrāde tīras enerģijas tehnoloģiju rūpnieciskās konkurētspējas palielināšanai;

nākamās paaudzes tehnoloģiju risinājumu, tostarp jaunu materiālu, ražošanas procesu un darbības metožu, izstrāde tīras enerģijas tehnoloģiju rūpnieciskās konkurētspējas palielināšanai;

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.2. punkts – 2. daļa – 2.b ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.2. punkts – 2. daļa – 2.b ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | jaunu uzņēmējdarbības modeļu, risinājumu un pakalpojumu izpēte un izstrāde, lai radītu atjaunojamiem energoresursiem, galalietotāju energoefektīvām tehnoloģijām un risinājumiem labvēlīgus tirgus nosacījumus regulatīvā, administratīvā un finansēšanas līmenī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

jaunu uzņēmējdarbības modeļu, risinājumu un pakalpojumu izpēte un izstrāde, lai radītu atjaunojamiem energoresursiem, galalietotāju energoefektīvām tehnoloģijām un risinājumiem labvēlīgus tirgus nosacījumus regulatīvā, administratīvā un finansēšanas līmenī;

jaunu uzņēmējdarbības modeļu, risinājumu un pakalpojumu izpēte un izstrāde, lai radītu atjaunojamiem energoresursiem, galalietotāju energoefektīvām tehnoloģijām un risinājumiem labvēlīgus tirgus nosacījumus regulatīvā, administratīvā un finansēšanas līmenī;

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.3. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Gaidāmais mainīgās elektroenerģijas ražošanas pieaugums un pāreja uz plašāku elektrisko apkuri, dzesēšanu un transportu
  nosaka nepieciešamību pēc jaunām
  energotīklu pārvaldības
  pieejām. Bez dekarbonizācijas
  jānodrošina arī enerģijas pieejamība,
  drošība
  un piegādes stabilitāte
  , kas panākta, ieguldot novatoriskās tīklu infrastruktūras tehnoloģijās un novatoriskā sistēmas pārvaldībā
  . Enerģijas uzglabāšanai dažādās formās būs būtiska nozīme, sniedzot pakalpojumus tīklam
  , kā
  arī, uzlabojot un pastiprinot tīkla jaudas. Sinerģijas izmantošanai starp dažādiem tīkliem (piemēram, elektrotīkliem, apkures un dzesēšanas un gāzes tīkliem, transporta uzlādes un uzpildes infrastruktūru, ūdeņraža un telesakaru tīkliem) un dalībniekiem (piemēram, rūpnieciskajām teritorijām, datu centriem, pašražotājiem) būs izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu viedu un integrētu attiecīgās infrastruktūras darbību. | Gaidāmais mainīgās elektroenerģijas ražošanas pieaugums un pāreja uz plašāku elektrisko apkuri, dzesēšanu un transportu
  prasa jaunas
  energotīklu pārvaldības
  pieejas
  un
  decentralizētu enerģētikas risinājumu izmantošanu
  .
  Arī gāzes infrastruktūrai ir svarīga nozīme atjaunojamu un mazoglekļa gāzes resursu integrēšanā. |
| | Papildus SEG emisiju samazināšanai
  jānodrošina arī enerģijas pieejamība,
  enerģijas ietaupījums un
  piegādes
  drošība
  un stabilitāte
  . To var panākt, ieguldot nozaru sasaistē un attiecīgajā novatoriskajā tīklu infrastruktūrā un tehnoloģijās, tirgojamas elektroenerģijas ražošanas (jo īpaši no elastīgiem atjaunojamiem energoresursiem) elastīguma palielināšanā, novatoriskā sistēmas pārvaldībā, kā arī sekmējot pasākumus, kas veicina regulatīvo un sociālo inovāciju, prasmes, kā arī iesaistot un iespējinot tirgus dalībniekus, patērētājus un kopienas.
  Enerģijas uzglabāšanai dažādās formās būs būtiska nozīme, sniedzot pakalpojumus tīklam
  un
  uzlabojot un pastiprinot tīkla jaudas. Sinerģijas izmantošanai starp dažādiem tīkliem (piemēram, elektrotīkliem, apkures un dzesēšanas, gāzes tīkliem un
  glabāšanu
  , transporta uzlādes un uzpildes infrastruktūru, ūdeņraža
  infrastruktūru
  un telesakaru tīkliem) un dalībniekiem (piemēram, rūpnieciskajām teritorijām,
  tīkla operatoriem,
  datu centriem, pašražotājiem
  un patērētājiem, atjaunojamās enerģijas kopienām), kā arī pieprasījumreakcijas palielināšanai un Eiropas un starptautisko standartu integrācijai
  būs izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu viedu un integrētu attiecīgās infrastruktūras darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Gaidāmais mainīgās elektroenerģijas ražošanas pieaugums un pāreja uz plašāku elektrisko apkuri, dzesēšanu un transportu
  nosaka nepieciešamību pēc jaunām
  energotīklu pārvaldības
  pieejām. Bez dekarbonizācijas
  jānodrošina arī enerģijas pieejamība,
  drošība
  un piegādes stabilitāte
  , kas panākta, ieguldot novatoriskās tīklu infrastruktūras tehnoloģijās un novatoriskā sistēmas pārvaldībā
  . Enerģijas uzglabāšanai dažādās formās būs būtiska nozīme, sniedzot pakalpojumus tīklam
  , kā
  arī, uzlabojot un pastiprinot tīkla jaudas. Sinerģijas izmantošanai starp dažādiem tīkliem (piemēram, elektrotīkliem, apkures un dzesēšanas un gāzes tīkliem, transporta uzlādes un uzpildes infrastruktūru, ūdeņraža un telesakaru tīkliem) un dalībniekiem (piemēram, rūpnieciskajām teritorijām, datu centriem, pašražotājiem) būs izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu viedu un integrētu attiecīgās infrastruktūras darbību.

nosaka nepieciešamību pēc jaunām

pieejām. Bez dekarbonizācijas

drošība

, kas panākta, ieguldot novatoriskās tīklu infrastruktūras tehnoloģijās un novatoriskā sistēmas pārvaldībā

, kā

Gaidāmais mainīgās elektroenerģijas ražošanas pieaugums un pāreja uz plašāku elektrisko apkuri, dzesēšanu un transportu
  prasa jaunas
  energotīklu pārvaldības
  pieejas
  un
  decentralizētu enerģētikas risinājumu izmantošanu
  .
  Arī gāzes infrastruktūrai ir svarīga nozīme atjaunojamu un mazoglekļa gāzes resursu integrēšanā.

prasa jaunas

pieejas

decentralizētu enerģētikas risinājumu izmantošanu

Arī gāzes infrastruktūrai ir svarīga nozīme atjaunojamu un mazoglekļa gāzes resursu integrēšanā.

Papildus SEG emisiju samazināšanai
  jānodrošina arī enerģijas pieejamība,
  enerģijas ietaupījums un
  piegādes
  drošība
  un stabilitāte
  . To var panākt, ieguldot nozaru sasaistē un attiecīgajā novatoriskajā tīklu infrastruktūrā un tehnoloģijās, tirgojamas elektroenerģijas ražošanas (jo īpaši no elastīgiem atjaunojamiem energoresursiem) elastīguma palielināšanā, novatoriskā sistēmas pārvaldībā, kā arī sekmējot pasākumus, kas veicina regulatīvo un sociālo inovāciju, prasmes, kā arī iesaistot un iespējinot tirgus dalībniekus, patērētājus un kopienas.
  Enerģijas uzglabāšanai dažādās formās būs būtiska nozīme, sniedzot pakalpojumus tīklam
  un
  uzlabojot un pastiprinot tīkla jaudas. Sinerģijas izmantošanai starp dažādiem tīkliem (piemēram, elektrotīkliem, apkures un dzesēšanas, gāzes tīkliem un
  glabāšanu
  , transporta uzlādes un uzpildes infrastruktūru, ūdeņraža
  infrastruktūru
  un telesakaru tīkliem) un dalībniekiem (piemēram, rūpnieciskajām teritorijām,
  tīkla operatoriem,
  datu centriem, pašražotājiem
  un patērētājiem, atjaunojamās enerģijas kopienām), kā arī pieprasījumreakcijas palielināšanai un Eiropas un starptautisko standartu integrācijai
  būs izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu viedu un integrētu attiecīgās infrastruktūras darbību.

Papildus SEG emisiju samazināšanai

enerģijas ietaupījums un

drošība

. To var panākt, ieguldot nozaru sasaistē un attiecīgajā novatoriskajā tīklu infrastruktūrā un tehnoloģijās, tirgojamas elektroenerģijas ražošanas (jo īpaši no elastīgiem atjaunojamiem energoresursiem) elastīguma palielināšanā, novatoriskā sistēmas pārvaldībā, kā arī sekmējot pasākumus, kas veicina regulatīvo un sociālo inovāciju, prasmes, kā arī iesaistot un iespējinot tirgus dalībniekus, patērētājus un kopienas.

un

glabāšanu

infrastruktūru

tīkla operatoriem,

un patērētājiem, atjaunojamās enerģijas kopienām), kā arī pieprasījumreakcijas palielināšanai un Eiropas un starptautisko standartu integrācijai

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.3. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.3. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Elektrotīklu
  tehnoloģijas un instrumenti, ar kuriem iespējams integrēt atjaunojamos enerģijas avotus un jaunas slodzes, piemēram, elektromobilitāti un
  siltumsūkņus
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Elektrotīklu
  tehnoloģijas un instrumenti, ar kuriem iespējams integrēt atjaunojamos enerģijas avotus un jaunas slodzes, piemēram, elektromobilitāti un
  siltumsūkņus
  ;

Elektrotīklu

siltumsūkņus

| — | Pašreizējo tīklu
  tehnoloģijas un instrumenti, ar kuriem iespējams integrēt atjaunojamos enerģijas avotus un jaunas slodzes, piemēram, elektromobilitāti
  , elektrolīzerus, degvielas elementus, siltumsūkņus, rūpniecisko hidrolīzi, elektroenerģijas glabāšanu
  un
  decentralizētu atjaunojamo enerģiju, izmantojot tos kā rentablas, drošas, augsti energoefektīvas un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītas energosistēmas galveno sastāvdaļu
  ; |
| --- | --- |

—

Pašreizējo tīklu
  tehnoloģijas un instrumenti, ar kuriem iespējams integrēt atjaunojamos enerģijas avotus un jaunas slodzes, piemēram, elektromobilitāti
  , elektrolīzerus, degvielas elementus, siltumsūkņus, rūpniecisko hidrolīzi, elektroenerģijas glabāšanu
  un
  decentralizētu atjaunojamo enerģiju, izmantojot tos kā rentablas, drošas, augsti energoefektīvas un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītas energosistēmas galveno sastāvdaļu
  ;

Pašreizējo tīklu

, elektrolīzerus, degvielas elementus, siltumsūkņus, rūpniecisko hidrolīzi, elektroenerģijas glabāšanu

decentralizētu atjaunojamo enerģiju, izmantojot tos kā rentablas, drošas, augsti energoefektīvas un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītas energosistēmas galveno sastāvdaļu

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.3. punkts – 2. daļa – 2.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.3. punkts – 2. daļa – 2.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | stabilu un uzticamu mainīgas un elastīgas atjaunojamās enerģijas virzītu energosistēmu un tīklu demonstrēšana vietējā un reģionālā līmenī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

stabilu un uzticamu mainīgas un elastīgas atjaunojamās enerģijas virzītu energosistēmu un tīklu demonstrēšana vietējā un reģionālā līmenī;

stabilu un uzticamu mainīgas un elastīgas atjaunojamās enerģijas virzītu energosistēmu un tīklu demonstrēšana vietējā un reģionālā līmenī;

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.3. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.3. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | integrētas pieejas, kurām jāatbilst atjaunojamo energoresursu ražošanai un patērēšanai vietējā līmenī, arī salās, pamatojoties uz jauniem pakalpojumiem un
  vietējās sabiedrības
  iniciatīvām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

integrētas pieejas, kurām jāatbilst atjaunojamo energoresursu ražošanai un patērēšanai vietējā līmenī, arī salās, pamatojoties uz jauniem pakalpojumiem un
  vietējās sabiedrības
  iniciatīvām;

vietējās sabiedrības

| — | integrētas pieejas, kurām
  jāpalielina, jāuzlabo un
  jāatbilst atjaunojamo energoresursu ražošanai un patērēšanai vietējā līmenī, arī salās, pamatojoties uz jauniem pakalpojumiem un
  tehnoloģijām (tostarp vienādranga, izkliedētas grāmatvedības tehnoloģijām, virtuālā tīkla mērījumu noteikšanas mehānismiem), kā arī kopienas
  iniciatīvām
  (iekļaujot aktīvus patērētājus un atjaunojamās enerģijas pašpatērētājus, kuri darbojas atsevišķi vai kopīgi, atjaunojamās enerģijas kopienas un vietējās enerģijas kopienas)
  ; |
| --- | --- |

—

integrētas pieejas, kurām
  jāpalielina, jāuzlabo un
  jāatbilst atjaunojamo energoresursu ražošanai un patērēšanai vietējā līmenī, arī salās, pamatojoties uz jauniem pakalpojumiem un
  tehnoloģijām (tostarp vienādranga, izkliedētas grāmatvedības tehnoloģijām, virtuālā tīkla mērījumu noteikšanas mehānismiem), kā arī kopienas
  iniciatīvām
  (iekļaujot aktīvus patērētājus un atjaunojamās enerģijas pašpatērētājus, kuri darbojas atsevišķi vai kopīgi, atjaunojamās enerģijas kopienas un vietējās enerģijas kopienas)
  ;

jāpalielina, jāuzlabo un

tehnoloģijām (tostarp vienādranga, izkliedētas grāmatvedības tehnoloģijām, virtuālā tīkla mērījumu noteikšanas mehānismiem), kā arī kopienas

(iekļaujot aktīvus patērētājus un atjaunojamās enerģijas pašpatērētājus, kuri darbojas atsevišķi vai kopīgi, atjaunojamās enerģijas kopienas un vietējās enerģijas kopienas)

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.3. punkts – 2. daļa – 3.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.3. punkts – 2. daļa – 3.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | jauno enerģijas tehnoloģiju, piemēram, elastīgas atjaunojamās enerģijas ražošanas, atjaunojama ūdeņraža un sintētisko gāzu izmantošanas enerģijas uzglabāšanai, sistēmiska ietekmes analīze; pētījumi un integrētas pieejas dabasgāzes pārvades tīklu pārveidošanai videi nekaitīga ūdeņraža pārvades tīklos vai tīklos, kas paredzēti biometāna vai sintētiskā metāna transportēšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

jauno enerģijas tehnoloģiju, piemēram, elastīgas atjaunojamās enerģijas ražošanas, atjaunojama ūdeņraža un sintētisko gāzu izmantošanas enerģijas uzglabāšanai, sistēmiska ietekmes analīze; pētījumi un integrētas pieejas dabasgāzes pārvades tīklu pārveidošanai videi nekaitīga ūdeņraža pārvades tīklos vai tīklos, kas paredzēti biometāna vai sintētiskā metāna transportēšanai;

jauno enerģijas tehnoloģiju, piemēram, elastīgas atjaunojamās enerģijas ražošanas, atjaunojama ūdeņraža un sintētisko gāzu izmantošanas enerģijas uzglabāšanai, sistēmiska ietekmes analīze; pētījumi un integrētas pieejas dabasgāzes pārvades tīklu pārveidošanai videi nekaitīga ūdeņraža pārvades tīklos vai tīklos, kas paredzēti biometāna vai sintētiskā metāna transportēšanai;

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.3. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.3. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | tīkla elastīgums un sinerģija starp dažādiem energoavotiem, tīkliem, infrastruktūrām un dalībniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

tīkla elastīgums un sinerģija starp dažādiem energoavotiem, tīkliem, infrastruktūrām un dalībniekiem.

| — | tīkla
  un ražošanas
  elastīgums un
  piegādes uzticamība, tostarp pieprasījumreakcija, un
  sinerģija starp dažādiem energoavotiem, tīkliem, infrastruktūrām
  (tostarp jau esošām)
  un dalībniekiem
  ; nozaru sasaistes tehnoloģijas, lai sekmētu uzglabāšanu un izmantotu enerģijas transportēšanas potenciālu; |
| --- | --- |

—

tīkla
  un ražošanas
  elastīgums un
  piegādes uzticamība, tostarp pieprasījumreakcija, un
  sinerģija starp dažādiem energoavotiem, tīkliem, infrastruktūrām
  (tostarp jau esošām)
  un dalībniekiem
  ; nozaru sasaistes tehnoloģijas, lai sekmētu uzglabāšanu un izmantotu enerģijas transportēšanas potenciālu;

un ražošanas

piegādes uzticamība, tostarp pieprasījumreakcija, un

(tostarp jau esošām)

; nozaru sasaistes tehnoloģijas, lai sekmētu uzglabāšanu un izmantotu enerģijas transportēšanas potenciālu;

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.3. punkts – 2. daļa – 4.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.3. punkts – 2. daļa – 4.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | tīri risinājumi, kas var veicināt sistēmas uzticamību, papildinot atjaunojamos energoresursus un uz elektrifikāciju balstītu uzglabāšanu un piedāvājot vēl citus risinājumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

tīri risinājumi, kas var veicināt sistēmas uzticamību, papildinot atjaunojamos energoresursus un uz elektrifikāciju balstītu uzglabāšanu un piedāvājot vēl citus risinājumus;

tīri risinājumi, kas var veicināt sistēmas uzticamību, papildinot atjaunojamos energoresursus un uz elektrifikāciju balstītu uzglabāšanu un piedāvājot vēl citus risinājumus;

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – virsraksts

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.2.4. | Dzīvojamās un rūpniecības ēkas
  enerģijas pārejas procesā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.2.4.

Dzīvojamās un rūpniecības ēkas
  enerģijas pārejas procesā

Dzīvojamās un rūpniecības ēkas

| 4.2.4. | Ēkas
  enerģijas pārejas procesā |
| --- | --- |

4.2.4.

Ēkas
  enerģijas pārejas procesā

Ēkas

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ēkām
  un rūpniecības objektiem
  ir arvien aktīvāka loma to mijiedarbībā ar energosistēmu. Tādējādi tie ir būtiski elementi
  pārejas
  uz
  atjaunojamo enerģiju periodā
  . | Ēkām ir arvien aktīvāka loma to mijiedarbībā ar energosistēmu. Tādējādi tie ir būtiski elementi
  pārejā
  uz
  atjaunojamiem energoresursiem un augstāku energoefektivitāti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ēkām
  un rūpniecības objektiem
  ir arvien aktīvāka loma to mijiedarbībā ar energosistēmu. Tādējādi tie ir būtiski elementi
  pārejas
  uz
  atjaunojamo enerģiju periodā
  .

un rūpniecības objektiem

pārejas

atjaunojamo enerģiju periodā

Ēkām ir arvien aktīvāka loma to mijiedarbībā ar energosistēmu. Tādējādi tie ir būtiski elementi
  pārejā
  uz
  atjaunojamiem energoresursiem un augstāku energoefektivitāti
  .

pārejā

atjaunojamiem energoresursiem un augstāku energoefektivitāti

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 2. daļa

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ēkas ir svarīgs iedzīvotāju dzīves kvalitātes faktors. Kas attiecas uz dažādu tehnoloģiju, ierīču un
  sistēmu
  integrēšanu,
  dažādu
  enerģijas
  patērētāju
  savienošanu, ēkām, kā arī to iedzīvotājiem un lietotājiem ir ļoti liels enerģijas ražošanas,
  uzglabāšanas
  un
  efektivitātes
  uzlabošanas potenciāls. | Ēkas ir svarīgs iedzīvotāju dzīves kvalitātes faktors. Kas attiecas uz dažādu tehnoloģiju, ierīču
  , sistēmu
  un
  standartu
  integrēšanu,
  dažādas
  enerģijas
  izmantošanas
  savienošanu, ēkām, kā arī to iedzīvotājiem un lietotājiem ir ļoti liels
  klimata pārmaiņu radīto seku mazināšanas,
  enerģijas ražošanas,
  enerģijas ietaupījuma
  un
  uzglabāšanas, kā arī energoefektivitātes
  uzlabošanas potenciāls. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ēkas ir svarīgs iedzīvotāju dzīves kvalitātes faktors. Kas attiecas uz dažādu tehnoloģiju, ierīču un
  sistēmu
  integrēšanu,
  dažādu
  enerģijas
  patērētāju
  savienošanu, ēkām, kā arī to iedzīvotājiem un lietotājiem ir ļoti liels enerģijas ražošanas,
  uzglabāšanas
  un
  efektivitātes
  uzlabošanas potenciāls.

sistēmu

dažādu

patērētāju

uzglabāšanas

efektivitātes

Ēkas ir svarīgs iedzīvotāju dzīves kvalitātes faktors. Kas attiecas uz dažādu tehnoloģiju, ierīču
  , sistēmu
  un
  standartu
  integrēšanu,
  dažādas
  enerģijas
  izmantošanas
  savienošanu, ēkām, kā arī to iedzīvotājiem un lietotājiem ir ļoti liels
  klimata pārmaiņu radīto seku mazināšanas,
  enerģijas ražošanas,
  enerģijas ietaupījuma
  un
  uzglabāšanas, kā arī energoefektivitātes
  uzlabošanas potenciāls.

, sistēmu

standartu

dažādas

izmantošanas

klimata pārmaiņu radīto seku mazināšanas,

enerģijas ietaupījuma

uzglabāšanas, kā arī energoefektivitātes

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 3. daļa

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Rūpniecības nozares un jo īpaši energoietilpīgās nozares varētu vēl vairāk uzlabot energoefektivitāti un atbalstīt atjaunojamās enerģijas avotu integrāciju. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Rūpniecības nozares un jo īpaši energoietilpīgās nozares varētu vēl vairāk uzlabot energoefektivitāti un atbalstīt atjaunojamās enerģijas avotu integrāciju.

Rūpniecības nozares un jo īpaši energoietilpīgās nozares varētu vēl vairāk uzlabot energoefektivitāti un atbalstīt atjaunojamās enerģijas avotu integrāciju.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Elektrība
  un
  siltums
  starp rūpniecības objektu un energosistēmas operatoru; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Elektrība
  un
  siltums
  starp rūpniecības objektu un energosistēmas operatoru;

Elektrība

siltums

| — | Elektrības
  un
  siltumapmaiņa
  starp
  ēku,
  rūpniecības objektu un energosistēmas operatoru; |
| --- | --- |

—

Elektrības
  un
  siltumapmaiņa
  starp
  ēku,
  rūpniecības objektu un energosistēmas operatoru;

Elektrības

siltumapmaiņa

ēku,

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 3. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | attiecīgie procesi
  ,
  dizains
  un
  materiāli
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

attiecīgie procesi
  ,
  dizains
  un
  materiāli
  ;

attiecīgie procesi

dizains

materiāli

| — | attiecīgo procesu
  ,
  dizaina
  un
  materiālu optimizācija un ilgtspēja
  ; |
| --- | --- |

—

attiecīgo procesu
  ,
  dizaina
  un
  materiālu optimizācija un ilgtspēja
  ;

attiecīgo procesu

dizaina

materiālu optimizācija un ilgtspēja

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 4. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | energoviedas ēkas un lieli mobilitātes mezgli (ostas, lidostas, loģistikas centri) kā aktīvi elementi plašākos enerģijas tīklos un novatoriskos mobilitātes risinājumos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

energoviedas ēkas un lieli mobilitātes mezgli (ostas, lidostas, loģistikas centri) kā aktīvi elementi plašākos enerģijas tīklos un novatoriskos mobilitātes risinājumos;

| — | energoviedas ēkas un lieli mobilitātes mezgli (ostas, lidostas,
  dzelzceļa stacijas un
  loģistikas centri) kā aktīvi elementi plašākos enerģijas tīklos un novatoriskos mobilitātes risinājumos; |
| --- | --- |

—

energoviedas ēkas un lieli mobilitātes mezgli (ostas, lidostas,
  dzelzceļa stacijas un
  loģistikas centri) kā aktīvi elementi plašākos enerģijas tīklos un novatoriskos mobilitātes risinājumos;

dzelzceļa stacijas un

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 5. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 5. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | ēku
  aprites cikla
  projekts
  ,
  būvniecība
  ,
  darbība
  un
  nojaukšana
  , ņemot vērā apriti
  un
  ekoloģiskos raksturlielumus enerģijas un resursu
  efektivitātes
  ,
  noturības pret klimatu
  un
  pārstrādes nolūkiem
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

ēku
  aprites cikla
  projekts
  ,
  būvniecība
  ,
  darbība
  un
  nojaukšana
  , ņemot vērā apriti
  un
  ekoloģiskos raksturlielumus enerģijas un resursu
  efektivitātes
  ,
  noturības pret klimatu
  un
  pārstrādes nolūkiem
  ;

ēku

projekts

būvniecība

darbība

nojaukšana

un

efektivitātes

noturības pret klimatu

pārstrādes nolūkiem

| — | jauna kārtība, tostarp viedi instrumenti un ierīces, ēku
  aprites cikla
  projektam
  ,
  būvniecībai (tostarp izmantojot vieglus un atjaunojamus materiālus)
  ,
  ēku darbībai
  un
  nojaukšanai
  , ņemot vērā apriti, ekoloģiskos raksturlielumus
  , ilgtspēju un ekonomisko efektivitāti, lai nodrošinātu
  enerģijas un resursu
  efektivitāti, klimatnoturību
  ,
  ietekmi siltumnīcefekta gāzu emisijas jomā
  un
  pārstrādi
  ; |
| --- | --- |

—

jauna kārtība, tostarp viedi instrumenti un ierīces, ēku
  aprites cikla
  projektam
  ,
  būvniecībai (tostarp izmantojot vieglus un atjaunojamus materiālus)
  ,
  ēku darbībai
  un
  nojaukšanai
  , ņemot vērā apriti, ekoloģiskos raksturlielumus
  , ilgtspēju un ekonomisko efektivitāti, lai nodrošinātu
  enerģijas un resursu
  efektivitāti, klimatnoturību
  ,
  ietekmi siltumnīcefekta gāzu emisijas jomā
  un
  pārstrādi
  ;

jauna kārtība, tostarp viedi instrumenti un ierīces, ēku

projektam

būvniecībai (tostarp izmantojot vieglus un atjaunojamus materiālus)

ēku darbībai

nojaukšanai

, ilgtspēju un ekonomisko efektivitāti, lai nodrošinātu

efektivitāti, klimatnoturību

ietekmi siltumnīcefekta gāzu emisijas jomā

pārstrādi

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 6. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 6. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | jauni darījumdarbības modeļi, pieejas un pakalpojumi renovēšanai, finansēšanai, būvniecības prasmju uzlabošanai un ēku iedzīvotāju un citu tirgus dalībnieku iesaistīšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

jauni darījumdarbības modeļi, pieejas un pakalpojumi renovēšanai, finansēšanai, būvniecības prasmju uzlabošanai un ēku iedzīvotāju un citu tirgus dalībnieku iesaistīšanai;

| — | jauni darījumdarbības modeļi, pieejas un pakalpojumi renovēšanai, finansēšanai
  (piemēram, avansa finansēšanas shēmas, norēķinu iekļaujot rēķinos par pakalpojumiem)
  , būvniecības prasmju uzlabošanai un ēku iedzīvotāju un citu tirgus dalībnieku
  , piemēram, vietējo iestāžu vai atjaunojamās enerģijas kopienu,
  iesaistīšanai; |
| --- | --- |

—

jauni darījumdarbības modeļi, pieejas un pakalpojumi renovēšanai, finansēšanai
  (piemēram, avansa finansēšanas shēmas, norēķinu iekļaujot rēķinos par pakalpojumiem)
  , būvniecības prasmju uzlabošanai un ēku iedzīvotāju un citu tirgus dalībnieku
  , piemēram, vietējo iestāžu vai atjaunojamās enerģijas kopienu,
  iesaistīšanai;

(piemēram, avansa finansēšanas shēmas, norēķinu iekļaujot rēķinos par pakalpojumiem)

, piemēram, vietējo iestāžu vai atjaunojamās enerģijas kopienu,

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 7. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 7. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | ēku monitoringa un optimizācijas energoefektivitāte; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

ēku monitoringa un optimizācijas energoefektivitāte;

| — | ēku monitoringa un optimizācijas energoefektivitāte
  saskaņā ar Ēku energoefektivitātes direktīvā (Direktīva (ES) 2018/844) izklāstītajiem mērķiem, tostarp progresīvu ēku energovadības sistēmu izmantošana
  ; |
| --- | --- |

—

ēku monitoringa un optimizācijas energoefektivitāte
  saskaņā ar Ēku energoefektivitātes direktīvā (Direktīva (ES) 2018/844) izklāstītajiem mērķiem, tostarp progresīvu ēku energovadības sistēmu izmantošana
  ;

saskaņā ar Ēku energoefektivitātes direktīvā (Direktīva (ES) 2018/844) izklāstītajiem mērķiem, tostarp progresīvu ēku energovadības sistēmu izmantošana

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 8. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 8. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | rīki un viedas ierīces energoefektivitātes uzlabošanai ēkās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

rīki un viedas ierīces energoefektivitātes uzlabošanai ēkās;

rīki un viedas ierīces energoefektivitātes uzlabošanai ēkās;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 9. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 9. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | esošo ēku renovācijas process, virzoties uz
  gandrīz
  nulles enerģijas ēkām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

esošo ēku renovācijas process, virzoties uz
  gandrīz
  nulles enerģijas ēkām.

gandrīz

| — | esošo ēku renovācijas process, virzoties uz nulles enerģijas ēkām
  un inovatīvām tehnoloģijām
  . |
| --- | --- |

—

esošo ēku renovācijas process, virzoties uz nulles enerģijas ēkām
  un inovatīvām tehnoloģijām
  .

un inovatīvām tehnoloģijām

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 9.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4. punkts – 4. daļa – 9.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | elastīga enerģijas ražošana, pieprasījumreakcijas ieviešana, enerģijas uzglabāšanas optimizēšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

elastīga enerģijas ražošana, pieprasījumreakcijas ieviešana, enerģijas uzglabāšanas optimizēšana;

elastīga enerģijas ražošana, pieprasījumreakcijas ieviešana, enerģijas uzglabāšanas optimizēšana;

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4.a punkts (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.2.4.a | Rūpniecības ēkas enerģijas pārejas procesā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.2.4.a

4.2.4.a

Rūpniecības ēkas enerģijas pārejas procesā

Rūpniecības nozarēm un jo īpaši energoietilpīgajām nozarēm būtu vēl vairāk jāuzlabo energoefektivitāte un jāsamazina enerģijas patēriņš, kā arī jādod priekšroka atjaunojamo energoresursu integrācijai.
  Rūpniecisko ēku nozīme energosistēmā mainās, ko nosaka vajadzība samazināt emisijas, pamatojoties uz tiešu vai netiešu elektrifikāciju, kā arī ražošanas procesu materiālu avots (piemēram, ūdeņradis). Rūpnieciskie un ražošanas kompleksi, kur dažādi procesi notiek netālu viens no otra, var optimizēt enerģijas un citu resursu (izejvielu) plūsmu starp šiem procesiem.

Rūpniecisko ēku nozīme energosistēmā mainās, ko nosaka vajadzība samazināt emisijas, pamatojoties uz tiešu vai netiešu elektrifikāciju, kā arī ražošanas procesu materiālu avots (piemēram, ūdeņradis). Rūpnieciskie un ražošanas kompleksi, kur dažādi procesi notiek netālu viens no otra, var optimizēt enerģijas un citu resursu (izejvielu) plūsmu starp šiem procesiem.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Pārveidošanas tehnoloģijas ilgtspējīgai oglekļa avotu izmantošanai, lai palielinātu resursu efektivitāti un samazinātu emisijas, tostarp rūpniecības un enerģētikas nozares hibrīdās energosistēmas ar dekarbonizācijas potenciālu; |
| --- | --- |

—

Pārveidošanas tehnoloģijas ilgtspējīgai oglekļa avotu izmantošanai, lai palielinātu resursu efektivitāti un samazinātu emisijas, tostarp rūpniecības un enerģētikas nozares hibrīdās energosistēmas ar dekarbonizācijas potenciālu;

Pārveidošanas tehnoloģijas ilgtspējīgai oglekļa avotu izmantošanai, lai palielinātu resursu efektivitāti un samazinātu emisijas, tostarp rūpniecības un enerģētikas nozares hibrīdās energosistēmas ar dekarbonizācijas potenciālu;

| — | energoietilpīgu rūpniecisko procesu tiešās un netiešās elektrifikācijas demonstrējumi; |
| --- | --- |

—

energoietilpīgu rūpniecisko procesu tiešās un netiešās elektrifikācijas demonstrējumi;

energoietilpīgu rūpniecisko procesu tiešās un netiešās elektrifikācijas demonstrējumi;

| — | procesu kontroles instrumenti un infrastruktūra ražošanas objektos, lai optimizētu enerģijas plūsmas un materiālus mijiedarbībā ar citiem ražošanas objektiem un energosistēmu; |
| --- | --- |

—

procesu kontroles instrumenti un infrastruktūra ražošanas objektos, lai optimizētu enerģijas plūsmas un materiālus mijiedarbībā ar citiem ražošanas objektiem un energosistēmu;

procesu kontroles instrumenti un infrastruktūra ražošanas objektos, lai optimizētu enerģijas plūsmas un materiālus mijiedarbībā ar citiem ražošanas objektiem un energosistēmu;

| — | elektroenerģijas, izejvielu un siltuma elastīga un efektīva izmantošana rūpnieciskajās ražotnēs un energosistēmā; |
| --- | --- |

—

elektroenerģijas, izejvielu un siltuma elastīga un efektīva izmantošana rūpnieciskajās ražotnēs un energosistēmā;

elektroenerģijas, izejvielu un siltuma elastīga un efektīva izmantošana rūpnieciskajās ražotnēs un energosistēmā;

| — | uzlaboti vai jauni procesi, projekti un materiāli, lai efektīvi izmantotu vai ģenerētu siltumu, dzesēšanu un enerģijas uzglabāšanu; |
| --- | --- |

—

uzlaboti vai jauni procesi, projekti un materiāli, lai efektīvi izmantotu vai ģenerētu siltumu, dzesēšanu un enerģijas uzglabāšanu;

uzlaboti vai jauni procesi, projekti un materiāli, lai efektīvi izmantotu vai ģenerētu siltumu, dzesēšanu un enerģijas uzglabāšanu;

| — | uzlabota materiālu efektivitāte, kas ļauj samazināt pieprasījumu pēc lielapjoma energoietilpīgiem materiāliem. |
| --- | --- |

—

uzlabota materiālu efektivitāte, kas ļauj samazināt pieprasījumu pēc lielapjoma energoietilpīgiem materiāliem.

uzlabota materiālu efektivitāte, kas ļauj samazināt pieprasījumu pēc lielapjoma energoietilpīgiem materiāliem.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4.b punkts (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.4.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.2.4.b | Ogļu ieguves reģionu pārkārtošana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.2.4.b

4.2.4.b

Ogļu ieguves reģionu pārkārtošana

Gandrīz pusei dalībvalstu ir jāsagatavo saskaņotas stratēģijas attiecībā uz reģioniem, kuriem nāksies pakāpeniski pārtraukt enerģijas ražošanu no lignīta, oglēm vai citiem fosilajiem kurināmajiem. Šajā prioritātē būs jācenšas nodrošināt papildināmība ar citiem ES instrumentiem un programmām.

Gandrīz pusei dalībvalstu ir jāsagatavo saskaņotas stratēģijas attiecībā uz reģioniem, kuriem nāksies pakāpeniski pārtraukt enerģijas ražošanu no lignīta, oglēm vai citiem fosilajiem kurināmajiem. Šajā prioritātē būs jācenšas nodrošināt papildināmība ar citiem ES instrumentiem un programmām.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Iekļaujošu un taisnīgu pārkārtošanas stratēģiju izstrādes atbalstīšana; jautājumu risināšana saistībā ar ietekmi uz sabiedrību, sociālekonomisko jomu un vidi un attiecīgo teritoriju pārveide; |
| --- | --- |

—

Iekļaujošu un taisnīgu pārkārtošanas stratēģiju izstrādes atbalstīšana; jautājumu risināšana saistībā ar ietekmi uz sabiedrību, sociālekonomisko jomu un vidi un attiecīgo teritoriju pārveide;

Iekļaujošu un taisnīgu pārkārtošanas stratēģiju izstrādes atbalstīšana; jautājumu risināšana saistībā ar ietekmi uz sabiedrību, sociālekonomisko jomu un vidi un attiecīgo teritoriju pārveide;

| — | tehnoloģijas un modeļi šo reģionu potenciāla izmantošanai; tostarp paņēmieni, kā labāk piesaistīt alternatīvu novatorisku uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

—

tehnoloģijas un modeļi šo reģionu potenciāla izmantošanai; tostarp paņēmieni, kā labāk piesaistīt alternatīvu novatorisku uzņēmējdarbību;

tehnoloģijas un modeļi šo reģionu potenciāla izmantošanai; tostarp paņēmieni, kā labāk piesaistīt alternatīvu novatorisku uzņēmējdarbību;

| — | pētījumi par to, kā atdzīvināt šos reģionus no ilgtermiņa nodarbinātības un izaugsmes aspekta, tostarp pētījumi par darba ņēmēju pārkvalifikāciju. |
| --- | --- |

—

pētījumi par to, kā atdzīvināt šos reģionus no ilgtermiņa nodarbinātības un izaugsmes aspekta, tostarp pētījumi par darba ņēmēju pārkvalifikāciju.

pētījumi par to, kā atdzīvināt šos reģionus no ilgtermiņa nodarbinātības un izaugsmes aspekta, tostarp pētījumi par darba ņēmēju pārkvalifikāciju.

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.5. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.5. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tiek lēsts, ka līdz 2050. gadam vairāk nekā 80 % ES iedzīvotāju dzīvos pilsētu teritorijās, patērējot lielāko pieejamo resursu daļu, arī enerģiju, un šīs teritorijas būs kļuvušas īpaši neaizsargātas pret nelabvēlīgo meteoroloģisko izmaiņu ietekmi, ko pastiprina klimata pašreizējās pārmaiņas un dabas katastrofas un pieaugošās pārmaiņas nākotnē. Viens no būtiskākajiem uzdevumiem ir ievērojami palielināt kopējo enerģijas un resursu efektivitāti, kā arī Eiropas pilsētu izturību pret klimata pārmaiņām holistiskā veidā, pievēršot uzmanību ēkām, energosistēmām, mobilitātei, klimata
  pārmaiņām
  , kā arī ūdenim, augsnei, gaisa kvalitātei, atkritumiem un trokšņu līmenim. Sinerģijas ar ERAF finansētu pilsētpolitiku un darbībām
  ir jāapzina un jāizmanto
  . | Tiek lēsts, ka līdz 2050. gadam vairāk nekā 80 % ES iedzīvotāju dzīvos pilsētu teritorijās, patērējot lielāko pieejamo resursu daļu, arī enerģiju, un šīs teritorijas būs kļuvušas īpaši neaizsargātas pret nelabvēlīgo meteoroloģisko izmaiņu ietekmi, ko pastiprina klimata pašreizējās pārmaiņas un dabas katastrofas un pieaugošās pārmaiņas nākotnē. Viens no būtiskākajiem uzdevumiem ir ievērojami palielināt kopējo enerģijas un resursu efektivitāti, kā arī Eiropas
  kopienu un
  pilsētu izturību pret klimata pārmaiņām holistiskā veidā, pievēršot uzmanību ēkām, energosistēmām,
  transportam un
  mobilitātei, klimata
  pārmaiņu mazināšanai
  , kā arī ūdenim, augsnei, gaisa kvalitātei, atkritumiem un trokšņu līmenim.
  Ir jāapzina un jāizmanto
  sinerģijas ar ERAF finansētu pilsētpolitiku un darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tiek lēsts, ka līdz 2050. gadam vairāk nekā 80 % ES iedzīvotāju dzīvos pilsētu teritorijās, patērējot lielāko pieejamo resursu daļu, arī enerģiju, un šīs teritorijas būs kļuvušas īpaši neaizsargātas pret nelabvēlīgo meteoroloģisko izmaiņu ietekmi, ko pastiprina klimata pašreizējās pārmaiņas un dabas katastrofas un pieaugošās pārmaiņas nākotnē. Viens no būtiskākajiem uzdevumiem ir ievērojami palielināt kopējo enerģijas un resursu efektivitāti, kā arī Eiropas pilsētu izturību pret klimata pārmaiņām holistiskā veidā, pievēršot uzmanību ēkām, energosistēmām, mobilitātei, klimata
  pārmaiņām
  , kā arī ūdenim, augsnei, gaisa kvalitātei, atkritumiem un trokšņu līmenim. Sinerģijas ar ERAF finansētu pilsētpolitiku un darbībām
  ir jāapzina un jāizmanto
  .

pārmaiņām

ir jāapzina un jāizmanto

Tiek lēsts, ka līdz 2050. gadam vairāk nekā 80 % ES iedzīvotāju dzīvos pilsētu teritorijās, patērējot lielāko pieejamo resursu daļu, arī enerģiju, un šīs teritorijas būs kļuvušas īpaši neaizsargātas pret nelabvēlīgo meteoroloģisko izmaiņu ietekmi, ko pastiprina klimata pašreizējās pārmaiņas un dabas katastrofas un pieaugošās pārmaiņas nākotnē. Viens no būtiskākajiem uzdevumiem ir ievērojami palielināt kopējo enerģijas un resursu efektivitāti, kā arī Eiropas
  kopienu un
  pilsētu izturību pret klimata pārmaiņām holistiskā veidā, pievēršot uzmanību ēkām, energosistēmām,
  transportam un
  mobilitātei, klimata
  pārmaiņu mazināšanai
  , kā arī ūdenim, augsnei, gaisa kvalitātei, atkritumiem un trokšņu līmenim.
  Ir jāapzina un jāizmanto
  sinerģijas ar ERAF finansētu pilsētpolitiku un darbībām.

kopienu un

transportam un

pārmaiņu mazināšanai

Ir jāapzina un jāizmanto

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.5. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.5. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Pilsētu/rajonu energosistēmas / mobilitātes sistēmas ar
  zemām
  oglekļa
  emisijām
  , lai līdz 2050. gadam izveidotu pozitīvus enerģijas apgabalus, kā arī bezemisiju mobilitāti un loģistiku visā ES, veicinot integrēto ES risinājumu konkurētspēju pasaulē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Pilsētu/rajonu energosistēmas / mobilitātes sistēmas ar
  zemām
  oglekļa
  emisijām
  , lai līdz 2050. gadam izveidotu pozitīvus enerģijas apgabalus, kā arī bezemisiju mobilitāti un loģistiku visā ES, veicinot integrēto ES risinājumu konkurētspēju pasaulē;

zemām

emisijām

| — | Pilsētu/rajonu
  /lauku
  energosistēmas / mobilitātes sistēmas ar
  mērķi ES mērogā panākt zemas
  oglekļa
  emisijas
  , lai līdz 2050. gadam izveidotu pozitīvus enerģijas apgabalus, kā arī bezemisiju mobilitāti un loģistiku visā ES, veicinot integrēto ES risinājumu konkurētspēju pasaulē; |
| --- | --- |

—

Pilsētu/rajonu
  /lauku
  energosistēmas / mobilitātes sistēmas ar
  mērķi ES mērogā panākt zemas
  oglekļa
  emisijas
  , lai līdz 2050. gadam izveidotu pozitīvus enerģijas apgabalus, kā arī bezemisiju mobilitāti un loģistiku visā ES, veicinot integrēto ES risinājumu konkurētspēju pasaulē;

/lauku

mērķi ES mērogā panākt zemas

emisijas

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.5. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.5. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | pilsētplānošana
  , infrastruktūras
  elementi
  un sistēmas,
  to vidū
  savstarpējas saskarnes un
  savstarpēja savietojamība
  , dabā balstīti risinājumi un
  ciparu
  tehnoloģiju un kosmosā balstīto pakalpojumu un datu izmantošana, ņemot vērā paredzamo klimata pārmaiņu ietekmi un integrējot klimata
  noturību
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

pilsētplānošana
  , infrastruktūras
  elementi
  un sistēmas,
  to vidū
  savstarpējas saskarnes un
  savstarpēja savietojamība
  , dabā balstīti risinājumi un
  ciparu
  tehnoloģiju un kosmosā balstīto pakalpojumu un datu izmantošana, ņemot vērā paredzamo klimata pārmaiņu ietekmi un integrējot klimata
  noturību
  ;

pilsētplānošana

elementi

to vidū

savstarpēja savietojamība

ciparu

noturību

| — | pilsētu un lauku plānošana
  , infrastruktūras un sistēmas,
  tostarp
  savstarpējas saskarnes un
  sadarbspēja, standartizācija
  , dabā balstīti risinājumi un
  drošu digitālo
  tehnoloģiju un kosmosā balstīto pakalpojumu un datu izmantošana, ņemot vērā paredzamo klimata pārmaiņu ietekmi un integrējot klimata
  pārmaiņu mazināšanu
  ; |
| --- | --- |

—

pilsētu un lauku plānošana
  , infrastruktūras un sistēmas,
  tostarp
  savstarpējas saskarnes un
  sadarbspēja, standartizācija
  , dabā balstīti risinājumi un
  drošu digitālo
  tehnoloģiju un kosmosā balstīto pakalpojumu un datu izmantošana, ņemot vērā paredzamo klimata pārmaiņu ietekmi un integrējot klimata
  pārmaiņu mazināšanu
  ;

pilsētu un lauku plānošana

tostarp

sadarbspēja, standartizācija

drošu digitālo

pārmaiņu mazināšanu

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.5. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.5. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | dzīves kvalitāte pilsoņiem, droša mobilitāte, pilsētu sociālā inovācija, pilsētu aprites un atjaunošanās spēja,
  samazināts vides pēdas nospiedums
  un piesārņojums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

dzīves kvalitāte pilsoņiem, droša mobilitāte, pilsētu sociālā inovācija, pilsētu aprites un atjaunošanās spēja,
  samazināts vides pēdas nospiedums
  un piesārņojums;

samazināts vides pēdas nospiedums

| — | dzīves kvalitāte pilsoņiem, droša
  un multmodāla
  mobilitāte,
  tostarp iešana ar kājām un riteņbraukšana,
  pilsētu
  un lauku apvidu
  sociālā inovācija, pilsētu aprites un atjaunošanās spēja,
  mazāka ietekme uz vidi
  un piesārņojums; |
| --- | --- |

—

dzīves kvalitāte pilsoņiem, droša
  un multmodāla
  mobilitāte,
  tostarp iešana ar kājām un riteņbraukšana,
  pilsētu
  un lauku apvidu
  sociālā inovācija, pilsētu aprites un atjaunošanās spēja,
  mazāka ietekme uz vidi
  un piesārņojums;

un multmodāla

tostarp iešana ar kājām un riteņbraukšana,

un lauku apvidu

mazāka ietekme uz vidi

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.6. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.6. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pāreja uz tīrajām tehnoloģijām, savienojamību un automatizāciju būs atkarīga no laicīgas tādu gaisa kuģu, transportlīdzekļu un kuģu izstrādes un ražošanas, kuros integrētas dažādas tehnoloģijas un veicināta to ieviešana. Komforta, efektivitātes un pieejamības palielināšana, vienlaikus samazinot dzīves cikla ietekmi uz vidi, cilvēku veselību un enerģijas patēriņu, joprojām ir ārkārtīgi svarīgs uzdevums. Novatoriska un spējīga transporta infrastruktūra ir būtiska pienācīgai visu transporta veidu funkcionēšanai palielināta pieprasījuma pēc mobilitātes un mainīgo tehnoloģisko režīmu apstākļos. Īpaša uzmanība jāpievērš integrētai pieejai infrastruktūras un transportlīdzekļu / kuģu / gaisa kuģu attīstībai, arī lai samazinātu ietekmi uz enerģētiku un vidi. | Pāreja uz tīrajām tehnoloģijām, savienojamību un automatizāciju būs atkarīga no laicīgas tādu gaisa kuģu, transportlīdzekļu un kuģu izstrādes un ražošanas, kuros integrētas dažādas tehnoloģijas un veicināta to ieviešana. Komforta, efektivitātes un pieejamības palielināšana, vienlaikus samazinot dzīves cikla ietekmi uz
  klimatu,
  vidi, cilvēku veselību un enerģijas patēriņu, joprojām ir ārkārtīgi svarīgs uzdevums. Novatoriska un spējīga transporta infrastruktūra ir būtiska pienācīgai visu transporta veidu funkcionēšanai palielināta pieprasījuma pēc mobilitātes un mainīgo tehnoloģisko režīmu apstākļos. Īpaša uzmanība jāpievērš integrētai pieejai infrastruktūras un transportlīdzekļu / kuģu / gaisa kuģu attīstībai, arī lai samazinātu ietekmi uz enerģētiku un vidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pāreja uz tīrajām tehnoloģijām, savienojamību un automatizāciju būs atkarīga no laicīgas tādu gaisa kuģu, transportlīdzekļu un kuģu izstrādes un ražošanas, kuros integrētas dažādas tehnoloģijas un veicināta to ieviešana. Komforta, efektivitātes un pieejamības palielināšana, vienlaikus samazinot dzīves cikla ietekmi uz vidi, cilvēku veselību un enerģijas patēriņu, joprojām ir ārkārtīgi svarīgs uzdevums. Novatoriska un spējīga transporta infrastruktūra ir būtiska pienācīgai visu transporta veidu funkcionēšanai palielināta pieprasījuma pēc mobilitātes un mainīgo tehnoloģisko režīmu apstākļos. Īpaša uzmanība jāpievērš integrētai pieejai infrastruktūras un transportlīdzekļu / kuģu / gaisa kuģu attīstībai, arī lai samazinātu ietekmi uz enerģētiku un vidi.

Pāreja uz tīrajām tehnoloģijām, savienojamību un automatizāciju būs atkarīga no laicīgas tādu gaisa kuģu, transportlīdzekļu un kuģu izstrādes un ražošanas, kuros integrētas dažādas tehnoloģijas un veicināta to ieviešana. Komforta, efektivitātes un pieejamības palielināšana, vienlaikus samazinot dzīves cikla ietekmi uz
  klimatu,
  vidi, cilvēku veselību un enerģijas patēriņu, joprojām ir ārkārtīgi svarīgs uzdevums. Novatoriska un spējīga transporta infrastruktūra ir būtiska pienācīgai visu transporta veidu funkcionēšanai palielināta pieprasījuma pēc mobilitātes un mainīgo tehnoloģisko režīmu apstākļos. Īpaša uzmanība jāpievērš integrētai pieejai infrastruktūras un transportlīdzekļu / kuģu / gaisa kuģu attīstībai, arī lai samazinātu ietekmi uz enerģētiku un vidi.

klimatu,

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.6. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.6. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | transportlīdzekļu / kuģu / gaisa kuģu koncepcijas un konstrukcijas, arī to rezerves daļas, izmantojot
  uzlabotus
  materiālus un struktūras, efektivitāti, enerģijas
  glabāšanu
  un atgūšanu, drošības un aizsardzības funkcijas ar mazāku ietekmi uz vidi un veselību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

transportlīdzekļu / kuģu / gaisa kuģu koncepcijas un konstrukcijas, arī to rezerves daļas, izmantojot
  uzlabotus
  materiālus un struktūras, efektivitāti, enerģijas
  glabāšanu
  un atgūšanu, drošības un aizsardzības funkcijas ar mazāku ietekmi uz vidi un veselību;

uzlabotus

glabāšanu

| — | transportlīdzekļu / kuģu / gaisa kuģu koncepcijas un konstrukcijas, arī to rezerves daļas,
  moduļu elementi,
  izmantojot
  progresīvus
  materiālus un struktūras,
  programmatūras risinājumus un atjauninājumus, progresīvas drošības sistēmas aizsardzībai pret pirātismu,
  efektivitāti, enerģijas
  uzglabāšanu
  un atgūšanu, drošības un aizsardzības funkcijas ar
  pēc iespējas
  mazāku ietekmi uz vidi un veselību; |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļu / kuģu / gaisa kuģu koncepcijas un konstrukcijas, arī to rezerves daļas,
  moduļu elementi,
  izmantojot
  progresīvus
  materiālus un struktūras,
  programmatūras risinājumus un atjauninājumus, progresīvas drošības sistēmas aizsardzībai pret pirātismu,
  efektivitāti, enerģijas
  uzglabāšanu
  un atgūšanu, drošības un aizsardzības funkcijas ar
  pēc iespējas
  mazāku ietekmi uz vidi un veselību;

moduļu elementi,

progresīvus

programmatūras risinājumus un atjauninājumus, progresīvas drošības sistēmas aizsardzībai pret pirātismu,

uzglabāšanu

pēc iespējas

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.7. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.7. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai
  ES
  sasniegtu savus gaisa kvalitātes, klimata jomas un enerģētikas mērķus,
  to vidū – līdz 2050. gadam par 60 %
  samazinātu
  siltumnīcefekta gāzu emisijas un trokšņa līmeni
  ,
  būs nepieciešams pārskatīt visu mobilitātes sistēmu
  ,
  arī tās lietotājus, transportlīdzekļus
  ,
  degvielas
  un
  infrastruktūru
  . Būs
  nepieciešams
  arī
  izmantot alternatīvu enerģiju
  ar zemu oglekļa emisiju un
  ieviest
  tirgū nulles emisiju
  lidmašīnas
  /
  kuģus
  /
  autotransportu
  . Papildus siltumnīcefekta gāzu emisiju kaitīgajai ietekmei transporta nozare ievērojami pasliktina gaisa kvalitāti un trokšņu līmeni Eiropā, negatīvi ietekmējot iedzīvotāju veselību (18). Balstoties uz progresu, kas panākts elektrifikācijas un degvielas elementu
  izmantošanas jomā
  automobiļiem, autobusiem un vieglajiem kravas automobiļiem, ir svarīgi paātrināt pētniecības un inovācijas risinājumus citām nozarēm, piemēram, aviācijai, jūras un iekšzemes navigācijai
  un kravas automašīnām
  . | Lai
  Savienība
  sasniegtu savus gaisa kvalitātes, klimata jomas un enerģētikas mērķus,
  kā arī lai
  samazinātu
  troksni, tai jāpārskata visa mobilitātes sistēma
  ,
  arī tās lietotāji, transportlīdzekļi, degviela
  ,
  oglekļa dioksīda pasākumu shēmas
  ,
  telpas izmantošana
  un
  jauni transporta risinājumi
  .
  Savienībai
  būs arī
  jāizmanto alternatīva enerģija
  ar zemu oglekļa emisiju un
  jāievieš
  tirgū nulles emisiju
  gaisa kuģi
  /
  kuģi
  /
  autotransports
  . Papildus siltumnīcefekta gāzu emisiju kaitīgajai ietekmei transporta nozare ievērojami pasliktina gaisa kvalitāti un trokšņu līmeni Eiropā, negatīvi ietekmējot iedzīvotāju veselību (18). Balstoties uz progresu, kas panākts
  alternatīvo degvielu ražošanas un izmantošanas,
  elektrifikācijas
  , ūdeņraža tehnoloģiju, biodegvielu
  un
  biogāzes jomā,
  degvielas elementu
  izmantošanā, aizdedzes dzinēju uzlabošanā un to pielāgošanā atjaunojamo energoresursu degvielām un citu ilgtspējīgu tehnoloģiju izstrādē
  automobiļiem, autobusiem
  , kravas automobiļiem
  un vieglajiem kravas automobiļiem, ir svarīgi paātrināt pētniecības un inovācijas risinājumus citām nozarēm, piemēram, aviācijai,
  dzelzceļa nozarei un
  jūras un iekšzemes navigācijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai
  ES
  sasniegtu savus gaisa kvalitātes, klimata jomas un enerģētikas mērķus,
  to vidū – līdz 2050. gadam par 60 %
  samazinātu
  siltumnīcefekta gāzu emisijas un trokšņa līmeni
  ,
  būs nepieciešams pārskatīt visu mobilitātes sistēmu
  ,
  arī tās lietotājus, transportlīdzekļus
  ,
  degvielas
  un
  infrastruktūru
  . Būs
  nepieciešams
  arī
  izmantot alternatīvu enerģiju
  ar zemu oglekļa emisiju un
  ieviest
  tirgū nulles emisiju
  lidmašīnas
  /
  kuģus
  /
  autotransportu
  . Papildus siltumnīcefekta gāzu emisiju kaitīgajai ietekmei transporta nozare ievērojami pasliktina gaisa kvalitāti un trokšņu līmeni Eiropā, negatīvi ietekmējot iedzīvotāju veselību (18). Balstoties uz progresu, kas panākts elektrifikācijas un degvielas elementu
  izmantošanas jomā
  automobiļiem, autobusiem un vieglajiem kravas automobiļiem, ir svarīgi paātrināt pētniecības un inovācijas risinājumus citām nozarēm, piemēram, aviācijai, jūras un iekšzemes navigācijai
  un kravas automašīnām
  .

ES

to vidū – līdz 2050. gadam par 60 %

siltumnīcefekta gāzu emisijas un trokšņa līmeni

būs nepieciešams pārskatīt visu mobilitātes sistēmu

arī tās lietotājus, transportlīdzekļus

degvielas

infrastruktūru

nepieciešams

izmantot alternatīvu enerģiju

ieviest

lidmašīnas

kuģus

autotransportu

18

izmantošanas jomā

un kravas automašīnām

Lai
  Savienība
  sasniegtu savus gaisa kvalitātes, klimata jomas un enerģētikas mērķus,
  kā arī lai
  samazinātu
  troksni, tai jāpārskata visa mobilitātes sistēma
  ,
  arī tās lietotāji, transportlīdzekļi, degviela
  ,
  oglekļa dioksīda pasākumu shēmas
  ,
  telpas izmantošana
  un
  jauni transporta risinājumi
  .
  Savienībai
  būs arī
  jāizmanto alternatīva enerģija
  ar zemu oglekļa emisiju un
  jāievieš
  tirgū nulles emisiju
  gaisa kuģi
  /
  kuģi
  /
  autotransports
  . Papildus siltumnīcefekta gāzu emisiju kaitīgajai ietekmei transporta nozare ievērojami pasliktina gaisa kvalitāti un trokšņu līmeni Eiropā, negatīvi ietekmējot iedzīvotāju veselību (18). Balstoties uz progresu, kas panākts
  alternatīvo degvielu ražošanas un izmantošanas,
  elektrifikācijas
  , ūdeņraža tehnoloģiju, biodegvielu
  un
  biogāzes jomā,
  degvielas elementu
  izmantošanā, aizdedzes dzinēju uzlabošanā un to pielāgošanā atjaunojamo energoresursu degvielām un citu ilgtspējīgu tehnoloģiju izstrādē
  automobiļiem, autobusiem
  , kravas automobiļiem
  un vieglajiem kravas automobiļiem, ir svarīgi paātrināt pētniecības un inovācijas risinājumus citām nozarēm, piemēram, aviācijai,
  dzelzceļa nozarei un
  jūras un iekšzemes navigācijai.

Savienība

kā arī lai

troksni, tai jāpārskata visa mobilitātes sistēma

arī tās lietotāji, transportlīdzekļi, degviela

oglekļa dioksīda pasākumu shēmas

telpas izmantošana

jauni transporta risinājumi

Savienībai

jāizmanto alternatīva enerģija

jāievieš

gaisa kuģi

kuģi

autotransports

18

alternatīvo degvielu ražošanas un izmantošanas,

, ūdeņraža tehnoloģiju, biodegvielu

biogāzes jomā,

izmantošanā, aizdedzes dzinēju uzlabošanā un to pielāgošanā atjaunojamo energoresursu degvielām un citu ilgtspējīgu tehnoloģiju izstrādē

, kravas automobiļiem

dzelzceļa nozarei un

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.7. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.7. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Visu transporta veidu
  elektrifikācija
  (piemēram,
  akumulatori
  , degvielas
  elementi
  ,
  hibridizācija
  utt.)
  , arī jaunas tehnoloģijas
  transportlīdzekļu / kuģu / gaisa kuģu piedziņai,
  ātra uzlāde
   / degvielas
  uzpilde
  , enerģijas
  ieguve
  un lietotājam
  draudzīgas
  , ērti
  pieejamas saskarnes
  ar uzlādes infrastruktūru, nodrošinot savstarpēju izmantojamību un nepārtrauktu pakalpojumu sniegšanu; konkurētspējīgu, drošu, īpaši veiktspējīgu un ilgtspējīgu akumulatoru izstrāde un ieviešana mazemisijas un bezemisijas transportlīdzekļiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Visu transporta veidu
  elektrifikācija
  (piemēram,
  akumulatori
  , degvielas
  elementi
  ,
  hibridizācija
  utt.)
  , arī jaunas tehnoloģijas
  transportlīdzekļu / kuģu / gaisa kuģu piedziņai,
  ātra uzlāde
   / degvielas
  uzpilde
  , enerģijas
  ieguve
  un lietotājam
  draudzīgas
  , ērti
  pieejamas saskarnes
  ar uzlādes infrastruktūru, nodrošinot savstarpēju izmantojamību un nepārtrauktu pakalpojumu sniegšanu; konkurētspējīgu, drošu, īpaši veiktspējīgu un ilgtspējīgu akumulatoru izstrāde un ieviešana mazemisijas un bezemisijas transportlīdzekļiem;

elektrifikācija

akumulatori

elementi

hibridizācija

, arī jaunas tehnoloģijas

ātra uzlāde

uzpilde

ieguve

draudzīgas

pieejamas saskarnes

| — | Visu transporta veidu
  dekarbonizācija, tostarp ar elektromobilitāti
  (piemēram,
  pārstrādājamiem akumulatoriem
  , degvielas
  elementiem
  ,
  visa veida hibridizāciju
  utt.)
  un jaunām tehnoloģijām
  transportlīdzekļu / kuģu / gaisa kuģu piedziņai,
  ātru uzlādi
   / degvielas
  uzpildi
  , enerģijas
  ieguvi
  un lietotājam
  draudzīgām
  , ērti
  pieejamām saskarnēm
  ar
  degvielas uzpildes un
  uzlādes infrastruktūru, nodrošinot savstarpēju izmantojamību un nepārtrauktu pakalpojumu sniegšanu; konkurētspējīgu, drošu, īpaši veiktspējīgu
  , pārstrādājamu
  un ilgtspējīgu akumulatoru izstrāde un ieviešana mazemisijas un bezemisijas transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

—

Visu transporta veidu
  dekarbonizācija, tostarp ar elektromobilitāti
  (piemēram,
  pārstrādājamiem akumulatoriem
  , degvielas
  elementiem
  ,
  visa veida hibridizāciju
  utt.)
  un jaunām tehnoloģijām
  transportlīdzekļu / kuģu / gaisa kuģu piedziņai,
  ātru uzlādi
   / degvielas
  uzpildi
  , enerģijas
  ieguvi
  un lietotājam
  draudzīgām
  , ērti
  pieejamām saskarnēm
  ar
  degvielas uzpildes un
  uzlādes infrastruktūru, nodrošinot savstarpēju izmantojamību un nepārtrauktu pakalpojumu sniegšanu; konkurētspējīgu, drošu, īpaši veiktspējīgu
  , pārstrādājamu
  un ilgtspējīgu akumulatoru izstrāde un ieviešana mazemisijas un bezemisijas transportlīdzekļiem;

dekarbonizācija, tostarp ar elektromobilitāti

pārstrādājamiem akumulatoriem

elementiem

visa veida hibridizāciju

un jaunām tehnoloģijām

ātru uzlādi

uzpildi

ieguvi

draudzīgām

pieejamām saskarnēm

degvielas uzpildes un

, pārstrādājamu

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.7. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.7. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | ilgtspējīgas jaunas degvielas un
  jauni viedi
  transportlīdzekļi / kuģi / gaisa kuģi esošajiem un nākotnes mobilitātes modeļiem un atbalsta infrastruktūrai; tehnoloģijas un uz lietotājiem balstīti risinājumi sadarbspējai un nepārtrauktai pakalpojumu sniegšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

ilgtspējīgas jaunas degvielas un
  jauni viedi
  transportlīdzekļi / kuģi / gaisa kuģi esošajiem un nākotnes mobilitātes modeļiem un atbalsta infrastruktūrai; tehnoloģijas un uz lietotājiem balstīti risinājumi sadarbspējai un nepārtrauktai pakalpojumu sniegšanai;

jauni viedi

| — | ilgtspējīgas jaunas degvielas un
  jauna veida
  transportlīdzekļi / kuģi / gaisa kuģi esošajiem un nākotnes mobilitātes modeļiem un atbalsta infrastruktūrai; tehnoloģijas un uz lietotājiem balstīti risinājumi sadarbspējai un nepārtrauktai pakalpojumu sniegšanai;
  klusāki un videi draudzīgāki gaisa kuģi; |
| --- | --- |

—

ilgtspējīgas jaunas degvielas un
  jauna veida
  transportlīdzekļi / kuģi / gaisa kuģi esošajiem un nākotnes mobilitātes modeļiem un atbalsta infrastruktūrai; tehnoloģijas un uz lietotājiem balstīti risinājumi sadarbspējai un nepārtrauktai pakalpojumu sniegšanai;
  klusāki un videi draudzīgāki gaisa kuģi;

jauna veida

klusāki un videi draudzīgāki gaisa kuģi;

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.7. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.7. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | mobilitātes ietekmes uz vidi un cilvēka veselību
  mazināšana
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

mobilitātes ietekmes uz vidi un cilvēka veselību
  mazināšana
  .

mazināšana

| — | mobilitātes ietekmes uz vidi un cilvēka veselību
  maksimāla samazināšana, tostarp izvērtēt jaunas paaudzes attālinātu sensoru potenciālu piesārņojuma mērīšanai mobilitātes jomā
  . |
| --- | --- |

—

mobilitātes ietekmes uz vidi un cilvēka veselību
  maksimāla samazināšana, tostarp izvērtēt jaunas paaudzes attālinātu sensoru potenciālu piesārņojuma mērīšanai mobilitātes jomā
  .

maksimāla samazināšana, tostarp izvērtēt jaunas paaudzes attālinātu sensoru potenciālu piesārņojuma mērīšanai mobilitātes jomā

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.8. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.8. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Viedā mobilitāte no sākuma līdz beigām palīdzēs nodrošināt mobilitātes un visu tās sastāvdaļu efektivitāti, drošību un elastīgumu, īpaši – izmantojot
  ciparu
  tehnoloģijas, modernu satelītnavigāciju (EGNOS/Galileo) un mākslīgo intelektu. Jaunās tehnoloģijas palīdzēs optimizēt transporta infrastruktūras un tīklu izmantošanu un efektivitāti, uzlabojot multimodalitāti un savienojamību, optimizējot satiksmes pārvaldību un nodrošinot iespējas novatoriskiem transporta risinājumiem un pakalpojumiem, tādējādi samazinot sastrēgumus un nelabvēlīgo ietekmi uz vidi, nodrošinot labākus mobilitātes un loģistikas pakalpojumus pilsoņiem un uzņēmumiem. Saistītā un automatizētā mobilitāte kopā ar iespējas sniedzošu infrastruktūru uzlabos efektivitāti un drošību visos transporta veidos. | Viedā mobilitāte no sākuma līdz beigām palīdzēs nodrošināt mobilitātes un visu tās sastāvdaļu efektivitāti, drošību un elastīgumu, īpaši – izmantojot
  jaunas digitālās
  tehnoloģijas, modernu satelītnavigāciju (EGNOS/Galileo) un mākslīgo intelektu. Jaunās tehnoloģijas
  , tostarp sistēmu tīkls,
  palīdzēs optimizēt transporta infrastruktūras un tīklu izmantošanu un efektivitāti, uzlabojot multimodalitāti un savienojamību, optimizējot satiksmes pārvaldību un nodrošinot iespējas novatoriskiem transporta risinājumiem
  , standartiem
  un pakalpojumiem, tādējādi samazinot sastrēgumus un nelabvēlīgo ietekmi uz vidi, nodrošinot labākus mobilitātes un loģistikas pakalpojumus pilsoņiem un uzņēmumiem. Saistītā un automatizētā mobilitāte kopā ar iespējas sniedzošu infrastruktūru uzlabos efektivitāti un drošību visos transporta veidos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Viedā mobilitāte no sākuma līdz beigām palīdzēs nodrošināt mobilitātes un visu tās sastāvdaļu efektivitāti, drošību un elastīgumu, īpaši – izmantojot
  ciparu
  tehnoloģijas, modernu satelītnavigāciju (EGNOS/Galileo) un mākslīgo intelektu. Jaunās tehnoloģijas palīdzēs optimizēt transporta infrastruktūras un tīklu izmantošanu un efektivitāti, uzlabojot multimodalitāti un savienojamību, optimizējot satiksmes pārvaldību un nodrošinot iespējas novatoriskiem transporta risinājumiem un pakalpojumiem, tādējādi samazinot sastrēgumus un nelabvēlīgo ietekmi uz vidi, nodrošinot labākus mobilitātes un loģistikas pakalpojumus pilsoņiem un uzņēmumiem. Saistītā un automatizētā mobilitāte kopā ar iespējas sniedzošu infrastruktūru uzlabos efektivitāti un drošību visos transporta veidos.

ciparu

Viedā mobilitāte no sākuma līdz beigām palīdzēs nodrošināt mobilitātes un visu tās sastāvdaļu efektivitāti, drošību un elastīgumu, īpaši – izmantojot
  jaunas digitālās
  tehnoloģijas, modernu satelītnavigāciju (EGNOS/Galileo) un mākslīgo intelektu. Jaunās tehnoloģijas
  , tostarp sistēmu tīkls,
  palīdzēs optimizēt transporta infrastruktūras un tīklu izmantošanu un efektivitāti, uzlabojot multimodalitāti un savienojamību, optimizējot satiksmes pārvaldību un nodrošinot iespējas novatoriskiem transporta risinājumiem
  , standartiem
  un pakalpojumiem, tādējādi samazinot sastrēgumus un nelabvēlīgo ietekmi uz vidi, nodrošinot labākus mobilitātes un loģistikas pakalpojumus pilsoņiem un uzņēmumiem. Saistītā un automatizētā mobilitāte kopā ar iespējas sniedzošu infrastruktūru uzlabos efektivitāti un drošību visos transporta veidos.

jaunas digitālās

, tostarp sistēmu tīkls,

, standartiem

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.8. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.8. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Digitālā tīkla
  un satiksmes
  pārvaldība: uzlabotas lēmumu atbalsta sistēmas; nākamās paaudzes satiksmes pārvaldība (ieskaitot daudzmodālo tīklu un satiksmes pārvaldību); vienmērīgas, multimodālas un savstarpēji saistītas mobilitātes veicināšana pasažieriem un kravām; lielo datu izmantošana un ierobežojumi; novatoriskas satelītu pozicionēšanas/navigācijas (EGNOS/Galileo) izmantošana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Digitālā tīkla
  un satiksmes
  pārvaldība: uzlabotas lēmumu atbalsta sistēmas; nākamās paaudzes satiksmes pārvaldība (ieskaitot daudzmodālo tīklu un satiksmes pārvaldību); vienmērīgas, multimodālas un savstarpēji saistītas mobilitātes veicināšana pasažieriem un kravām; lielo datu izmantošana un ierobežojumi; novatoriskas satelītu pozicionēšanas/navigācijas (EGNOS/Galileo) izmantošana;

un satiksmes

| — | Digitālā tīkla
  , satiksmes, telpas izmantošana un
  pārvaldība: uzlabotas lēmumu atbalsta sistēmas; nākamās paaudzes satiksmes pārvaldība (ieskaitot daudzmodālo tīklu un satiksmes pārvaldību); vienmērīgas, multimodālas un savstarpēji saistītas mobilitātes veicināšana pasažieriem un kravām; lielo datu izmantošana un ierobežojumi; novatoriskas satelītu pozicionēšanas/navigācijas (EGNOS/Galileo) izmantošana
  , izprotot jauno uzvedību saistībā ar mainīgo mobilitāti
  ; |
| --- | --- |

—

Digitālā tīkla
  , satiksmes, telpas izmantošana un
  pārvaldība: uzlabotas lēmumu atbalsta sistēmas; nākamās paaudzes satiksmes pārvaldība (ieskaitot daudzmodālo tīklu un satiksmes pārvaldību); vienmērīgas, multimodālas un savstarpēji saistītas mobilitātes veicināšana pasažieriem un kravām; lielo datu izmantošana un ierobežojumi; novatoriskas satelītu pozicionēšanas/navigācijas (EGNOS/Galileo) izmantošana
  , izprotot jauno uzvedību saistībā ar mainīgo mobilitāti
  ;

, satiksmes, telpas izmantošana un

, izprotot jauno uzvedību saistībā ar mainīgo mobilitāti

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.8. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.8. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | dzelzceļa tehnoloģijas un darbības augstas veiktspējas, klusai,
  savstarpēji izmantojamai
  un automatizētai dzelzceļa sistēmai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

dzelzceļa tehnoloģijas un darbības augstas veiktspējas, klusai,
  savstarpēji izmantojamai
  un automatizētai dzelzceļa sistēmai;

savstarpēji izmantojamai

| — | dzelzceļa tehnoloģijas un darbības augstas veiktspējas,
  pievilcīgai,
  klusai,
  pilnībā savienotai, sadarbspējīgai
  un automatizētai
  pārrobežu
  dzelzceļa sistēmai
  , kas atbilst kā pasažieru, tā kravas transporta prasībām
  ; |
| --- | --- |

—

dzelzceļa tehnoloģijas un darbības augstas veiktspējas,
  pievilcīgai,
  klusai,
  pilnībā savienotai, sadarbspējīgai
  un automatizētai
  pārrobežu
  dzelzceļa sistēmai
  , kas atbilst kā pasažieru, tā kravas transporta prasībām
  ;

pievilcīgai,

pilnībā savienotai, sadarbspējīgai

pārrobežu

, kas atbilst kā pasažieru, tā kravas transporta prasībām

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.8. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.8. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | savienotas, kooperatīvas un automatizētas mobilitātes sistēmas un pakalpojumi,
  to vidū
  tehnoloģiskie risinājumi un ar tehnoloģijām nesaistīti jautājumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

savienotas, kooperatīvas un automatizētas mobilitātes sistēmas un pakalpojumi,
  to vidū
  tehnoloģiskie risinājumi un ar tehnoloģijām nesaistīti jautājumi.

to vidū

| — | savienotas, kooperatīvas
  , sadarbspējīgas
  un automatizētas mobilitātes sistēmas un pakalpojumi,
  tostarp
  tehnoloģiskie risinājumi un ar tehnoloģijām nesaistīti jautājumi
  , piemēram, lietotāju uzvedības un mobilitātes paradumu maiņa
  . |
| --- | --- |

—

savienotas, kooperatīvas
  , sadarbspējīgas
  un automatizētas mobilitātes sistēmas un pakalpojumi,
  tostarp
  tehnoloģiskie risinājumi un ar tehnoloģijām nesaistīti jautājumi
  , piemēram, lietotāju uzvedības un mobilitātes paradumu maiņa
  .

, sadarbspējīgas

tostarp

, piemēram, lietotāju uzvedības un mobilitātes paradumu maiņa

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.8. punkts – 2. daļa – 4.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.8. punkts – 2. daļa – 4.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | jauni vai uzlaboti pakalpojumi un uzņēmējdarbības modeļi, kuros lietotājs mijiedarbojas ar dažādu viedo kārtību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

jauni vai uzlaboti pakalpojumi un uzņēmējdarbības modeļi, kuros lietotājs mijiedarbojas ar dažādu viedo kārtību.

jauni vai uzlaboti pakalpojumi un uzņēmējdarbības modeļi, kuros lietotājs mijiedarbojas ar dažādu viedo kārtību.

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.8. punkts – 2. daļa – 4.b ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.8. punkts – 2. daļa – 4.b ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | koncepcija par drošu automatizēto transportlīdzekļu braukšanu jauktas satiksmes apstākļos, tās izstrāde, rezultāti, projektēšana, pētniecība, apstiprināšana un metodes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

koncepcija par drošu automatizēto transportlīdzekļu braukšanu jauktas satiksmes apstākļos, tās izstrāde, rezultāti, projektēšana, pētniecība, apstiprināšana un metodes;

koncepcija par drošu automatizēto transportlīdzekļu braukšanu jauktas satiksmes apstākļos, tās izstrāde, rezultāti, projektēšana, pētniecība, apstiprināšana un metodes;

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.8. punkts – 2. daļa – 4.c ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.8. punkts – 2. daļa – 4.c ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | viedi kuģošanas risinājumi drošākām, efektīvākām ūdensceļu operācijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

viedi kuģošanas risinājumi drošākām, efektīvākām ūdensceļu operācijām;

viedi kuģošanas risinājumi drošākām, efektīvākām ūdensceļu operācijām;

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.8. punkts – 2. daļa – 4.d ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.8. punkts – 2. daļa – 4.d ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | jaunas sistēmas un tehnoloģijas ostu pārvaldībai un savienošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

jaunas sistēmas un tehnoloģijas ostu pārvaldībai un savienošanai;

jaunas sistēmas un tehnoloģijas ostu pārvaldībai un savienošanai;

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.9. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.9. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Energosistēmas masīvie, koncentrētie un decentralizētie glabāšanas risinājumi (ieskaitot ķīmiskos, elektroķīmiskos, elektriskos, mehāniskos un termiskos) palielinās tās efektivitāti, elastīgumu, tehnoloģiju neatkarību, pieejamību un piegādes drošību. Mazemisiju dekarbonizētais transports nozīmēs pieaugošu elektrisko un/vai citu ar alternatīvu degvielu darbināmu transportlīdzekļu
  skaitu
  , ar labāk
  funkcionējošām
  un
  lētākām
  ,
  pārstrādājamām
  un atkārtoti
  lietojamām baterijām
  , kā arī vietēji nodrošināmu
  sintētisku/atjaunojamu
  degvielu, piemēram, ūdeņradi, un novatoriskiem risinājumiem glabāšanai objektā. | Energosistēmas masīvie, koncentrētie un decentralizētie glabāšanas risinājumi (ieskaitot ķīmiskos, elektroķīmiskos, elektriskos, mehāniskos un termiskos) palielinās tās efektivitāti, elastīgumu, tehnoloģiju neatkarību, pieejamību un piegādes drošību. Mazemisiju dekarbonizētais transports nozīmēs pieaugošu elektrisko un/vai citu ar alternatīvu degvielu darbināmu transportlīdzekļu
  apjomu
  , ar labāk
  funkcionējošiem
  un
  lētākiem
  ,
  viegli pārstrādājamiem
  un atkārtoti
  lietojamiem akumulatoriem ar mazu ietekmi uz vidi
  , kā arī vietēji nodrošināmu
  mazoglekļa
  degvielu, piemēram,
  mazoglekļa vai atjaunojamu energoresursu
  ūdeņradi, un novatoriskiem risinājumiem glabāšanai objektā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Energosistēmas masīvie, koncentrētie un decentralizētie glabāšanas risinājumi (ieskaitot ķīmiskos, elektroķīmiskos, elektriskos, mehāniskos un termiskos) palielinās tās efektivitāti, elastīgumu, tehnoloģiju neatkarību, pieejamību un piegādes drošību. Mazemisiju dekarbonizētais transports nozīmēs pieaugošu elektrisko un/vai citu ar alternatīvu degvielu darbināmu transportlīdzekļu
  skaitu
  , ar labāk
  funkcionējošām
  un
  lētākām
  ,
  pārstrādājamām
  un atkārtoti
  lietojamām baterijām
  , kā arī vietēji nodrošināmu
  sintētisku/atjaunojamu
  degvielu, piemēram, ūdeņradi, un novatoriskiem risinājumiem glabāšanai objektā.

skaitu

funkcionējošām

lētākām

pārstrādājamām

lietojamām baterijām

sintētisku/atjaunojamu

Energosistēmas masīvie, koncentrētie un decentralizētie glabāšanas risinājumi (ieskaitot ķīmiskos, elektroķīmiskos, elektriskos, mehāniskos un termiskos) palielinās tās efektivitāti, elastīgumu, tehnoloģiju neatkarību, pieejamību un piegādes drošību. Mazemisiju dekarbonizētais transports nozīmēs pieaugošu elektrisko un/vai citu ar alternatīvu degvielu darbināmu transportlīdzekļu
  apjomu
  , ar labāk
  funkcionējošiem
  un
  lētākiem
  ,
  viegli pārstrādājamiem
  un atkārtoti
  lietojamiem akumulatoriem ar mazu ietekmi uz vidi
  , kā arī vietēji nodrošināmu
  mazoglekļa
  degvielu, piemēram,
  mazoglekļa vai atjaunojamu energoresursu
  ūdeņradi, un novatoriskiem risinājumiem glabāšanai objektā.

apjomu

funkcionējošiem

lētākiem

viegli pārstrādājamiem

lietojamiem akumulatoriem ar mazu ietekmi uz vidi

mazoglekļa

mazoglekļa vai atjaunojamu energoresursu

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.9. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.9. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Tehnoloģijas, to vidū šķidrās un gāzveida
  atjaunojamās
  degvielas, un ar tām saistītās vērtību ķēdes gan ikdienas, gan sezonālas enerģijas uzglabāšanas vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Tehnoloģijas, to vidū šķidrās un gāzveida
  atjaunojamās
  degvielas, un ar tām saistītās vērtību ķēdes gan ikdienas, gan sezonālas enerģijas uzglabāšanas vajadzībām;

atjaunojamās

| — | Tehnoloģijas, to vidū šķidrās un gāzveida
  mazoglekļa
  degvielas, un ar tām saistītās vērtību ķēdes gan ikdienas, gan sezonālas enerģijas uzglabāšanas vajadzībām
  , kā arī to ietekme uz vidi un klimatu
  ; |
| --- | --- |

—

Tehnoloģijas, to vidū šķidrās un gāzveida
  mazoglekļa
  degvielas, un ar tām saistītās vērtību ķēdes gan ikdienas, gan sezonālas enerģijas uzglabāšanas vajadzībām
  , kā arī to ietekme uz vidi un klimatu
  ;

mazoglekļa

, kā arī to ietekme uz vidi un klimatu

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.9. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.9. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | akumulatori un ES vērtību ķēde, ieskaitot projektēšanu, liela izmēra akumulatoru bateriju ražošanas tehnoloģijas, atkārtotu izmantošanu un
  pārstrādes metodes
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

akumulatori un ES vērtību ķēde, ieskaitot projektēšanu, liela izmēra akumulatoru bateriju ražošanas tehnoloģijas, atkārtotu izmantošanu un
  pārstrādes metodes
  ;

pārstrādes metodes

| — | akumulatori un ES vērtību ķēde, ieskaitot projektēšanu, liela izmēra akumulatoru bateriju ražošanas tehnoloģijas,
  lielu jaudu un lielu enerģijas blīvumu, ātru uzlādes tempu, mazu ietekmi uz vidi,
  atkārtotu izmantošanu un
  lielu pārstrādājamību, uzlabotu materiālu risinājumus enerģijas uzglabāšanai, ka arī standartizācijas vajadzības
  ; |
| --- | --- |

—

akumulatori un ES vērtību ķēde, ieskaitot projektēšanu, liela izmēra akumulatoru bateriju ražošanas tehnoloģijas,
  lielu jaudu un lielu enerģijas blīvumu, ātru uzlādes tempu, mazu ietekmi uz vidi,
  atkārtotu izmantošanu un
  lielu pārstrādājamību, uzlabotu materiālu risinājumus enerģijas uzglabāšanai, ka arī standartizācijas vajadzības
  ;

lielu jaudu un lielu enerģijas blīvumu, ātru uzlādes tempu, mazu ietekmi uz vidi,

lielu pārstrādājamību, uzlabotu materiālu risinājumus enerģijas uzglabāšanai, ka arī standartizācijas vajadzības

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.9. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts – 4.2.9. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | zema oglekļa satura ūdeņradis
  ,
  ieskaitot
  degvielas
  elementus, un
  ES vērtību
  ķēde
  no ražošanas līdz galīgai lietošanai dažādās jomās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

zema oglekļa satura ūdeņradis
  ,
  ieskaitot
  degvielas
  elementus, un
  ES vērtību
  ķēde
  no ražošanas līdz galīgai lietošanai dažādās jomās.

zema oglekļa satura ūdeņradis

ieskaitot

elementus, un

ķēde

| — | atjaunojamu energoresursu
  ,
  elektrolīzes
  un degvielas
  elementu
  visā ES vērtību
  ķēdē
  no ražošanas līdz galīgai lietošanai dažādās jomās. |
| --- | --- |

—

atjaunojamu energoresursu
  ,
  elektrolīzes
  un degvielas
  elementu
  visā ES vērtību
  ķēdē
  no ražošanas līdz galīgai lietošanai dažādās jomās.

atjaunojamu energoresursu

elektrolīzes

elementu

ķēdē

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – virsraksts

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5. | KOPA “PĀRTIKA UN DABAS RESURSI” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.

KOPA “PĀRTIKA UN DABAS RESURSI”

| 5. | KOPA “PĀRTIKA, DABAS RESURSI UN LAUKSAIMNIECĪBA” |
| --- | --- |

5.

KOPA “PĀRTIKA, DABAS RESURSI UN LAUKSAIMNIECĪBA”

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Cilvēku darbības ietekme izdara arvien lielāku spiedienu uz augsnēm, jūrām un okeāniem, ūdeni, gaisu, bioloģisko daudzveidību un citiem dabas resursiem. Planētas augošā iedzīvotāju skaita uzturēšana ir tieši atkarīga no dabīgo sistēmu un resursu veselības. Tomēr, apvienojumā ar klimata pārmaiņām, cilvēces arvien augošais pieprasījums pēc dabas resursiem izdara spiedienu uz vidi, kas ievērojami pārsniedz ilgtspējīgu līmeni, ietekmējot ekosistēmas un to spēju
  kalpot
  cilvēku
  labklājībai
  . Aprites ekonomikas, bioekonomikas un zilās ekonomikas koncepcijas dod iespēju līdzsvarot vides, sociālos un ekonomiskos mērķus, kā arī virzīt cilvēka darbības ilgtspējas virzienā. | Cilvēku darbības ietekme izdara arvien lielāku spiedienu uz augsnēm, jūrām un okeāniem, ūdeni, gaisu, bioloģisko daudzveidību un citiem dabas resursiem. Planētas augošā iedzīvotāju skaita uzturēšana ir tieši atkarīga no dabīgo sistēmu un resursu veselības. Tomēr, apvienojumā ar klimata pārmaiņām, cilvēces arvien augošais pieprasījums pēc dabas resursiem izdara spiedienu uz vidi, kas ievērojami pārsniedz ilgtspējīgu līmeni, ietekmējot ekosistēmas un
  kavējot
  to spēju
  sniegt pakalpojumus, saglabājot
  cilvēku
  labjutību ilgtermiņā
  .
  Pārtikas ražošanas pieaugums neatbilst globālās populācijas pieaugumam un tādēļ ir jārod revolucionāri risinājumi, kā pastiprināt ilgtspējīgu pārtikas ražošanu. Vienlaikus mums jānodrošina, ka galvenais faktors mūsu pārtikas ražošanas sistēmās ir uzturvērtība un veselība. |
| | Aprites ekonomikas,
  agroekoloģijas, ilgtspējīgas lauksaimniecības,
  bioekonomikas un zilās ekonomikas koncepcijas dod iespēju līdzsvarot vides, sociālos un ekonomiskos mērķus, kā arī virzīt cilvēka darbības ilgtspējas virzienā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Cilvēku darbības ietekme izdara arvien lielāku spiedienu uz augsnēm, jūrām un okeāniem, ūdeni, gaisu, bioloģisko daudzveidību un citiem dabas resursiem. Planētas augošā iedzīvotāju skaita uzturēšana ir tieši atkarīga no dabīgo sistēmu un resursu veselības. Tomēr, apvienojumā ar klimata pārmaiņām, cilvēces arvien augošais pieprasījums pēc dabas resursiem izdara spiedienu uz vidi, kas ievērojami pārsniedz ilgtspējīgu līmeni, ietekmējot ekosistēmas un to spēju
  kalpot
  cilvēku
  labklājībai
  . Aprites ekonomikas, bioekonomikas un zilās ekonomikas koncepcijas dod iespēju līdzsvarot vides, sociālos un ekonomiskos mērķus, kā arī virzīt cilvēka darbības ilgtspējas virzienā.

kalpot

labklājībai

Cilvēku darbības ietekme izdara arvien lielāku spiedienu uz augsnēm, jūrām un okeāniem, ūdeni, gaisu, bioloģisko daudzveidību un citiem dabas resursiem. Planētas augošā iedzīvotāju skaita uzturēšana ir tieši atkarīga no dabīgo sistēmu un resursu veselības. Tomēr, apvienojumā ar klimata pārmaiņām, cilvēces arvien augošais pieprasījums pēc dabas resursiem izdara spiedienu uz vidi, kas ievērojami pārsniedz ilgtspējīgu līmeni, ietekmējot ekosistēmas un
  kavējot
  to spēju
  sniegt pakalpojumus, saglabājot
  cilvēku
  labjutību ilgtermiņā
  .
  Pārtikas ražošanas pieaugums neatbilst globālās populācijas pieaugumam un tādēļ ir jārod revolucionāri risinājumi, kā pastiprināt ilgtspējīgu pārtikas ražošanu. Vienlaikus mums jānodrošina, ka galvenais faktors mūsu pārtikas ražošanas sistēmās ir uzturvērtība un veselība.

kavējot

sniegt pakalpojumus, saglabājot

labjutību ilgtermiņā

Pārtikas ražošanas pieaugums neatbilst globālās populācijas pieaugumam un tādēļ ir jārod revolucionāri risinājumi, kā pastiprināt ilgtspējīgu pārtikas ražošanu. Vienlaikus mums jānodrošina, ka galvenais faktors mūsu pārtikas ražošanas sistēmās ir uzturvērtība un veselība.

Aprites ekonomikas,
  agroekoloģijas, ilgtspējīgas lauksaimniecības,
  bioekonomikas un zilās ekonomikas koncepcijas dod iespēju līdzsvarot vides, sociālos un ekonomiskos mērķus, kā arī virzīt cilvēka darbības ilgtspējas virzienā.

agroekoloģijas, ilgtspējīgas lauksaimniecības,

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – 2. daļa

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana, garantējot drošas un veselīgas pārtikas ražošanu un patērēšanu, veicinot ilgtspējīgu praksi lauksaimniecībā, akvakultūrā, zivsaimniecībā un mežsaimniecībā, visiem nodrošinot piekļuvi tīram ūdenim, augsnei un gaisam, veicot jūru un
  okeānu
  tīrīšanu, kā arī saglabājot un atjaunojot planētas svarīgākās dabas sistēmas un vidi, pieprasa izmantot pētniecības un inovācijas potenciālu. Taču ceļi pārejai uz ilgtspēju un noturīgu šķēršļu
  pārvarēšanai
  ir maz izprasti. Veicot pāreju uz ilgtspējīgu
  patērēšanu
  un
  ražošanu
  , kā arī
  planētas veselības
  atjaunošanas nolūkos
  jāiegulda tehnoloģijās
  , jaunos uzņēmējdarbības modeļos un
  inovācijā sociālajā
  un
  vides jomā
  . Tas rada jaunas iespējas ilgtspējīgai,
  elastīgai
  , novatoriskai un atbildīgai Eiropas ekonomikai, palielinot resursu efektivitāti, ražīgumu un konkurētspēju,
  kā arī radot
  darba vietas un
  veicinot
  izaugsmi. | Ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana
  un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana
  , garantējot drošas un veselīgas pārtikas ražošanu un patērēšanu, veicinot ilgtspējīgu praksi lauksaimniecībā
  , lopkopībā
  , akvakultūrā, zivsaimniecībā un mežsaimniecībā, visiem nodrošinot piekļuvi tīram ūdenim, augsnei un gaisam, veicot jūru
  , okeānu
  un
  iekšējo ūdeņu
  tīrīšanu, kā arī saglabājot un atjaunojot planētas svarīgākās dabas sistēmas un vidi, pieprasa izmantot pētniecības un inovācijas potenciālu. Taču ceļi pārejai uz ilgtspēju un noturīgu šķēršļu
  pārvarēšanu
  ir maz izprasti. Veicot pāreju uz ilgtspējīgu
  ražošanu
  un
  patērēšanu
  , kā arī
  ekosistēmu un dabas resursu
  atjaunošanas
  , lauksaimniecības resursu bāzes stiprināšanas un bagātināšanas
  nolūkos
  ir jāinvestē zinātniskajā un tehnoloģiskajā pētniecībā
  ,
  standartizācijā un
  jaunos uzņēmējdarbības modeļos
  , kas atbalsta sociālo
  un
  vides inovāciju, tostarp internalizējot vides izmaksas mūsu ekonomikā
  un
  ievācot vairāk labākas kvalitātes datu par dažādu politikas virzienu ietekmi
  . Tas rada jaunas iespējas ilgtspējīgai,
  noturīgai
  , novatoriskai un atbildīgai Eiropas ekonomikai, palielinot resursu efektivitāti,
  dabas resursu kapacitāti un statusu, ilgtermiņa
  ražīgumu un konkurētspēju,
  lauku apvidu dzīvotspēju, kvalitatīvas
  darba vietas un
  ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo
  izaugsmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana, garantējot drošas un veselīgas pārtikas ražošanu un patērēšanu, veicinot ilgtspējīgu praksi lauksaimniecībā, akvakultūrā, zivsaimniecībā un mežsaimniecībā, visiem nodrošinot piekļuvi tīram ūdenim, augsnei un gaisam, veicot jūru un
  okeānu
  tīrīšanu, kā arī saglabājot un atjaunojot planētas svarīgākās dabas sistēmas un vidi, pieprasa izmantot pētniecības un inovācijas potenciālu. Taču ceļi pārejai uz ilgtspēju un noturīgu šķēršļu
  pārvarēšanai
  ir maz izprasti. Veicot pāreju uz ilgtspējīgu
  patērēšanu
  un
  ražošanu
  , kā arī
  planētas veselības
  atjaunošanas nolūkos
  jāiegulda tehnoloģijās
  , jaunos uzņēmējdarbības modeļos un
  inovācijā sociālajā
  un
  vides jomā
  . Tas rada jaunas iespējas ilgtspējīgai,
  elastīgai
  , novatoriskai un atbildīgai Eiropas ekonomikai, palielinot resursu efektivitāti, ražīgumu un konkurētspēju,
  kā arī radot
  darba vietas un
  veicinot
  izaugsmi.

okeānu

pārvarēšanai

patērēšanu

ražošanu

planētas veselības

jāiegulda tehnoloģijās

inovācijā sociālajā

vides jomā

elastīgai

kā arī radot

veicinot

Ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana
  un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana
  , garantējot drošas un veselīgas pārtikas ražošanu un patērēšanu, veicinot ilgtspējīgu praksi lauksaimniecībā
  , lopkopībā
  , akvakultūrā, zivsaimniecībā un mežsaimniecībā, visiem nodrošinot piekļuvi tīram ūdenim, augsnei un gaisam, veicot jūru
  , okeānu
  un
  iekšējo ūdeņu
  tīrīšanu, kā arī saglabājot un atjaunojot planētas svarīgākās dabas sistēmas un vidi, pieprasa izmantot pētniecības un inovācijas potenciālu. Taču ceļi pārejai uz ilgtspēju un noturīgu šķēršļu
  pārvarēšanu
  ir maz izprasti. Veicot pāreju uz ilgtspējīgu
  ražošanu
  un
  patērēšanu
  , kā arī
  ekosistēmu un dabas resursu
  atjaunošanas
  , lauksaimniecības resursu bāzes stiprināšanas un bagātināšanas
  nolūkos
  ir jāinvestē zinātniskajā un tehnoloģiskajā pētniecībā
  ,
  standartizācijā un
  jaunos uzņēmējdarbības modeļos
  , kas atbalsta sociālo
  un
  vides inovāciju, tostarp internalizējot vides izmaksas mūsu ekonomikā
  un
  ievācot vairāk labākas kvalitātes datu par dažādu politikas virzienu ietekmi
  . Tas rada jaunas iespējas ilgtspējīgai,
  noturīgai
  , novatoriskai un atbildīgai Eiropas ekonomikai, palielinot resursu efektivitāti,
  dabas resursu kapacitāti un statusu, ilgtermiņa
  ražīgumu un konkurētspēju,
  lauku apvidu dzīvotspēju, kvalitatīvas
  darba vietas un
  ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo
  izaugsmi.

un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana

, lopkopībā

, okeānu

iekšējo ūdeņu

pārvarēšanu

ražošanu

patērēšanu

ekosistēmu un dabas resursu

, lauksaimniecības resursu bāzes stiprināšanas un bagātināšanas

ir jāinvestē zinātniskajā un tehnoloģiskajā pētniecībā

standartizācijā un

, kas atbalsta sociālo

vides inovāciju, tostarp internalizējot vides izmaksas mūsu ekonomikā

ievācot vairāk labākas kvalitātes datu par dažādu politikas virzienu ietekmi

noturīgai

dabas resursu kapacitāti un statusu, ilgtermiņa

lauku apvidu dzīvotspēju, kvalitatīvas

ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – 3. daļa

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pasākumi veidos
  zināšanu bāzi un
  sniegs
  risinājumus, kā: ilgtspējīgi pārvaldīt un izmantot sauszemes un
  jūras
  dabas resursus
  un
  palielināt sauszemes un ūdens ekosistēmu
  kā oglekļa piesaistītāju nozīmi
  ; gādāt par pārtikas un uztura nodrošinājumu,
  veidojot
  drošu, veselīgu un barojošu uzturu; paātrināt pāreju no fosilās lineārās ekonomikas uz resursu ziņā efektīvu, noturīgu, mazemisiju, mazoglekļa aprites ekonomiku un, atbalstot ilgtspējīgu bioloģiskas izcelsmes ekonomiku un zilās ekonomikas attīstību; un attīstīt noturīgas un dinamiskas lauku, piekrastu un pilsētu teritorijas. | Daudzdisciplīnu un starpdisciplīnu pieejas, izmantojot vērtības ķēžu dalībnieku speciālās zināšanas un pieredzi, palīdzēs veidot
  zināšanu bāzi un
  sniegt
  risinājumus, kā:
  aizsargāt,
  ilgtspējīgi pārvaldīt un izmantot sauszemes un
  ūdens
  dabas resursus; palielināt sauszemes un ūdens ekosistēmu
  ilgtspējīgu izaugsmi; palielināt oglekļa dioksīda piesaisti
  ; gādāt par
  pietiekamu
  pārtikas un uztura nodrošinājumu,
  novērst produktu izmešanu un pārprodukciju un nodrošināt
  drošu, veselīgu un barojošu uzturu
  ; paātrināt pāreju uz ilgtspējīgu pieeju visā lauksaimniecībā, gan tradicionālajā, gan bioloģiskajā lauksaimniecības nozarē
  ; paātrināt pāreju no fosilās lineārās ekonomikas uz resursu ziņā efektīvu, noturīgu, mazemisiju, mazoglekļa aprites ekonomiku un, atbalstot ilgtspējīgu bioloģiskas izcelsmes ekonomiku un zilās ekonomikas attīstību; un attīstīt noturīgas un dinamiskas lauku, piekrastu un pilsētu teritorijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pasākumi veidos
  zināšanu bāzi un
  sniegs
  risinājumus, kā: ilgtspējīgi pārvaldīt un izmantot sauszemes un
  jūras
  dabas resursus
  un
  palielināt sauszemes un ūdens ekosistēmu
  kā oglekļa piesaistītāju nozīmi
  ; gādāt par pārtikas un uztura nodrošinājumu,
  veidojot
  drošu, veselīgu un barojošu uzturu; paātrināt pāreju no fosilās lineārās ekonomikas uz resursu ziņā efektīvu, noturīgu, mazemisiju, mazoglekļa aprites ekonomiku un, atbalstot ilgtspējīgu bioloģiskas izcelsmes ekonomiku un zilās ekonomikas attīstību; un attīstīt noturīgas un dinamiskas lauku, piekrastu un pilsētu teritorijas.

Pasākumi veidos

sniegs

jūras

un

kā oglekļa piesaistītāju nozīmi

veidojot

Daudzdisciplīnu un starpdisciplīnu pieejas, izmantojot vērtības ķēžu dalībnieku speciālās zināšanas un pieredzi, palīdzēs veidot
  zināšanu bāzi un
  sniegt
  risinājumus, kā:
  aizsargāt,
  ilgtspējīgi pārvaldīt un izmantot sauszemes un
  ūdens
  dabas resursus; palielināt sauszemes un ūdens ekosistēmu
  ilgtspējīgu izaugsmi; palielināt oglekļa dioksīda piesaisti
  ; gādāt par
  pietiekamu
  pārtikas un uztura nodrošinājumu,
  novērst produktu izmešanu un pārprodukciju un nodrošināt
  drošu, veselīgu un barojošu uzturu
  ; paātrināt pāreju uz ilgtspējīgu pieeju visā lauksaimniecībā, gan tradicionālajā, gan bioloģiskajā lauksaimniecības nozarē
  ; paātrināt pāreju no fosilās lineārās ekonomikas uz resursu ziņā efektīvu, noturīgu, mazemisiju, mazoglekļa aprites ekonomiku un, atbalstot ilgtspējīgu bioloģiskas izcelsmes ekonomiku un zilās ekonomikas attīstību; un attīstīt noturīgas un dinamiskas lauku, piekrastu un pilsētu teritorijas.

Daudzdisciplīnu un starpdisciplīnu pieejas, izmantojot vērtības ķēžu dalībnieku speciālās zināšanas un pieredzi, palīdzēs veidot

sniegt

aizsargāt,

ūdens

ilgtspējīgu izaugsmi; palielināt oglekļa dioksīda piesaisti

pietiekamu

novērst produktu izmešanu un pārprodukciju un nodrošināt

; paātrināt pāreju uz ilgtspējīgu pieeju visā lauksaimniecībā, gan tradicionālajā, gan bioloģiskajā lauksaimniecības nozarē

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – 4. daļa

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tie
  palīdzēs uzturēt un uzlabot bioloģiskās daudzveidības nodrošināšanu un garantēt ilgtermiņa
  un
  ekosistēmu pakalpojumu sniegšanu, pielāgošanos
  klimatam un
  oglekļa dioksīda piesaisti (gan uz sauszemes, gan
  jūrās
  ). Tie palīdzēs samazināt siltumnīcefekta gāzu
  (SEG)
  un
  citu emisiju
  ,
  atkritumu
  un primārās ražošanas radīto (gan sauszemes, gan ūdens) piesārņojumu
  , apstrādi, patēriņu un citas cilvēku darbības
  . Tie piesaistīs ieguldījumus, atbalstot pāreju uz aprites ekonomiku, bioekonomiku un zilo ekonomiku, vienlaikus aizsargājot vides veselību un integritāti. | Turklāt šo mērķu sasniegšana
  palīdzēs uzturēt un uzlabot
  gan savvaļas, gan kultivētās
  bioloģiskās daudzveidības nodrošināšanu un garantēt ilgtermiņa ekosistēmu pakalpojumu sniegšanu,
  klimata pārmaiņu mazināšanu un
  pielāgošanos
  tam, kā arī
  oglekļa dioksīda piesaisti (gan uz sauszemes, gan
  ūdenī
  ). Tie palīdzēs
  uzturēt bioloģisko daudzveidību un garantēt ilgtermiņa un ekosistēmu pakalpojumu sniegšanu, kā arī
  samazināt siltumnīcefekta gāzu
  emisijas
  un
  citas emisijas
  ,
  atkritumus
  un primārās ražošanas
  , apstrādes, patēriņa un citu cilvēku darbības
  radīto (gan sauszemes, gan ūdens) piesārņojumu. Tie piesaistīs ieguldījumus, atbalstot pāreju uz aprites ekonomiku
  , ilgtspējīgu lauksaimniecību
  , bioekonomiku un zilo ekonomiku, vienlaikus aizsargājot vides veselību
  , ilgtspēju
  un integritāti.
  Šīs prioritātes mērķis ir arī pilnveidot zināšanu bāzi par bioloģiskās daudzveidības stāvokli, izstrādājot, apstiprinot un standartizējot salīdzināmu Savienības mēroga metodiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tie
  palīdzēs uzturēt un uzlabot bioloģiskās daudzveidības nodrošināšanu un garantēt ilgtermiņa
  un
  ekosistēmu pakalpojumu sniegšanu, pielāgošanos
  klimatam un
  oglekļa dioksīda piesaisti (gan uz sauszemes, gan
  jūrās
  ). Tie palīdzēs samazināt siltumnīcefekta gāzu
  (SEG)
  un
  citu emisiju
  ,
  atkritumu
  un primārās ražošanas radīto (gan sauszemes, gan ūdens) piesārņojumu
  , apstrādi, patēriņu un citas cilvēku darbības
  . Tie piesaistīs ieguldījumus, atbalstot pāreju uz aprites ekonomiku, bioekonomiku un zilo ekonomiku, vienlaikus aizsargājot vides veselību un integritāti.

Tie

un

klimatam un

jūrās

(SEG)

citu emisiju

atkritumu

, apstrādi, patēriņu un citas cilvēku darbības

Turklāt šo mērķu sasniegšana
  palīdzēs uzturēt un uzlabot
  gan savvaļas, gan kultivētās
  bioloģiskās daudzveidības nodrošināšanu un garantēt ilgtermiņa ekosistēmu pakalpojumu sniegšanu,
  klimata pārmaiņu mazināšanu un
  pielāgošanos
  tam, kā arī
  oglekļa dioksīda piesaisti (gan uz sauszemes, gan
  ūdenī
  ). Tie palīdzēs
  uzturēt bioloģisko daudzveidību un garantēt ilgtermiņa un ekosistēmu pakalpojumu sniegšanu, kā arī
  samazināt siltumnīcefekta gāzu
  emisijas
  un
  citas emisijas
  ,
  atkritumus
  un primārās ražošanas
  , apstrādes, patēriņa un citu cilvēku darbības
  radīto (gan sauszemes, gan ūdens) piesārņojumu. Tie piesaistīs ieguldījumus, atbalstot pāreju uz aprites ekonomiku
  , ilgtspējīgu lauksaimniecību
  , bioekonomiku un zilo ekonomiku, vienlaikus aizsargājot vides veselību
  , ilgtspēju
  un integritāti.
  Šīs prioritātes mērķis ir arī pilnveidot zināšanu bāzi par bioloģiskās daudzveidības stāvokli, izstrādājot, apstiprinot un standartizējot salīdzināmu Savienības mēroga metodiku.

Turklāt šo mērķu sasniegšana

gan savvaļas, gan kultivētās

klimata pārmaiņu mazināšanu un

tam, kā arī

ūdenī

uzturēt bioloģisko daudzveidību un garantēt ilgtermiņa un ekosistēmu pakalpojumu sniegšanu, kā arī

emisijas

citas emisijas

atkritumus

, apstrādes, patēriņa un citu cilvēku darbības

, ilgtspējīgu lauksaimniecību

, ilgtspēju

Šīs prioritātes mērķis ir arī pilnveidot zināšanu bāzi par bioloģiskās daudzveidības stāvokli, izstrādājot, apstiprinot un standartizējot salīdzināmu Savienības mēroga metodiku.

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – 5. daļa

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tie arī veicinās līdzdalības pieeju pētniecībai un inovācijai, arī daudzdalībnieku pieeju, un attīstīs zināšanu un inovācijas sistēmas vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī. Lai veicinātu jaunus pārvaldības, ražošanas un patērēšanas modeļus, izšķiroša nozīme būs sociālajai inovācijai ar pilsoņu iesaistīšanos un uzticībai inovācijai. | Tie arī veicinās līdzdalības pieeju pētniecībai un inovācijai, arī daudzdalībnieku pieeju, un attīstīs zināšanu un inovācijas sistēmas vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī.
  Visu lauksaimniecības pārtikas piegādes ķēdes dalībnieku iesaistīšanai zināšanu līdzradīšanā un apmaiņā ir būtiska nozīme ilgtspējīgu agroekoloģisko inovāciju izstrādē un ieviešanā, lai risinātu problēmas pārtikas sistēmās, tostarp pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu.
  Lai veicinātu jaunus pārvaldības, ražošanas un patērēšanas modeļus, izšķiroša nozīme būs sociālajai inovācijai ar pilsoņu iesaistīšanos un uzticībai inovācijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tie arī veicinās līdzdalības pieeju pētniecībai un inovācijai, arī daudzdalībnieku pieeju, un attīstīs zināšanu un inovācijas sistēmas vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī. Lai veicinātu jaunus pārvaldības, ražošanas un patērēšanas modeļus, izšķiroša nozīme būs sociālajai inovācijai ar pilsoņu iesaistīšanos un uzticībai inovācijai.

Tie arī veicinās līdzdalības pieeju pētniecībai un inovācijai, arī daudzdalībnieku pieeju, un attīstīs zināšanu un inovācijas sistēmas vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī.
  Visu lauksaimniecības pārtikas piegādes ķēdes dalībnieku iesaistīšanai zināšanu līdzradīšanā un apmaiņā ir būtiska nozīme ilgtspējīgu agroekoloģisko inovāciju izstrādē un ieviešanā, lai risinātu problēmas pārtikas sistēmās, tostarp pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu.
  Lai veicinātu jaunus pārvaldības, ražošanas un patērēšanas modeļus, izšķiroša nozīme būs sociālajai inovācijai ar pilsoņu iesaistīšanos un uzticībai inovācijai.

Visu lauksaimniecības pārtikas piegādes ķēdes dalībnieku iesaistīšanai zināšanu līdzradīšanā un apmaiņā ir būtiska nozīme ilgtspējīgu agroekoloģisko inovāciju izstrādē un ieviešanā, lai risinātu problēmas pārtikas sistēmās, tostarp pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu.

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – 6. daļa

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – 6. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tā kā šīs problēmas pēc to būtības ir sarežģītas, savstarpēji saistītas un globālas, darbības sekos sistēmiskai pieejai, sadarbojoties ar dalībvalstīm un starptautiskiem partneriem, izmantojot citus finansējuma avotus un citas politikas iniciatīvas. Tas ietvers lietotāju vadītu lielu vides datu avotu izmantošanu, piemēram, Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS, EMODnet avotus. | Tā kā šīs problēmas pēc to būtības ir sarežģītas, savstarpēji saistītas un globālas, darbības
  arī
  sekos sistēmiskai pieejai, sadarbojoties ar dalībvalstīm un starptautiskiem partneriem, izmantojot citus finansējuma avotus un citas politikas iniciatīvas. Tas ietvers lietotāju vadītu lielu vides datu avotu izmantošanu, piemēram, Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS, EMODnet avotus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tā kā šīs problēmas pēc to būtības ir sarežģītas, savstarpēji saistītas un globālas, darbības sekos sistēmiskai pieejai, sadarbojoties ar dalībvalstīm un starptautiskiem partneriem, izmantojot citus finansējuma avotus un citas politikas iniciatīvas. Tas ietvers lietotāju vadītu lielu vides datu avotu izmantošanu, piemēram, Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS, EMODnet avotus.

Tā kā šīs problēmas pēc to būtības ir sarežģītas, savstarpēji saistītas un globālas, darbības
  arī
  sekos sistēmiskai pieejai, sadarbojoties ar dalībvalstīm un starptautiskiem partneriem, izmantojot citus finansējuma avotus un citas politikas iniciatīvas. Tas ietvers lietotāju vadītu lielu vides datu avotu izmantošanu, piemēram, Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS, EMODnet avotus.

arī

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – 7. daļa

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – 7. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā kopā ietvertie pētniecības un inovācijas pasākumi jo īpaši palīdz mērķu sasniegšanā, kas noteikti: vides rīcības programmā,
  kopīgajā
  lauksaimniecības politikā,
  kopīgajā
  zivsaimniecības politikā, pārtikas aprites tiesību aktos, jūrlietu politikā, aprites ekonomikas rīcības plānā, ES bioekonomikas stratēģijā
  un 2030
  . gada klimata un enerģētikas politikas satvarā, kā arī ES tiesību normās gaisa piesārņojuma samazināšanai. | Šajā kopā ietvertie pētniecības un inovācijas pasākumi jo īpaši palīdz mērķu sasniegšanā, kas noteikti: vides rīcības programmā,
  kopējā
  lauksaimniecības politikā,
  kopējā
  zivsaimniecības politikā, pārtikas aprites tiesību aktos, jūrlietu politikā, aprites ekonomikas rīcības plānā, ES bioekonomikas stratēģijā
  , ES 2020
  . gada
  bioloģiskās daudzveidības stratēģijā, ES zaļās infrastruktūras stratēģijā, ES meža stratēģijā, ES
  klimata un enerģētikas politikas satvarā
  saskaņā ar Parīzes nolīgumu
  , kā arī ES tiesību normās gaisa piesārņojuma samazināšanai.
  Darbības tiks cieši saistītas ar pastāvošajām Savienības partnerībām, jo īpaši PRIMA, arī ar mērķi sniegt ieguldījumu zinātnes diplomātijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šajā kopā ietvertie pētniecības un inovācijas pasākumi jo īpaši palīdz mērķu sasniegšanā, kas noteikti: vides rīcības programmā,
  kopīgajā
  lauksaimniecības politikā,
  kopīgajā
  zivsaimniecības politikā, pārtikas aprites tiesību aktos, jūrlietu politikā, aprites ekonomikas rīcības plānā, ES bioekonomikas stratēģijā
  un 2030
  . gada klimata un enerģētikas politikas satvarā, kā arī ES tiesību normās gaisa piesārņojuma samazināšanai.

kopīgajā

kopīgajā

un 2030

Šajā kopā ietvertie pētniecības un inovācijas pasākumi jo īpaši palīdz mērķu sasniegšanā, kas noteikti: vides rīcības programmā,
  kopējā
  lauksaimniecības politikā,
  kopējā
  zivsaimniecības politikā, pārtikas aprites tiesību aktos, jūrlietu politikā, aprites ekonomikas rīcības plānā, ES bioekonomikas stratēģijā
  , ES 2020
  . gada
  bioloģiskās daudzveidības stratēģijā, ES zaļās infrastruktūras stratēģijā, ES meža stratēģijā, ES
  klimata un enerģētikas politikas satvarā
  saskaņā ar Parīzes nolīgumu
  , kā arī ES tiesību normās gaisa piesārņojuma samazināšanai.
  Darbības tiks cieši saistītas ar pastāvošajām Savienības partnerībām, jo īpaši PRIMA, arī ar mērķi sniegt ieguldījumu zinātnes diplomātijā.

kopējā

kopējā

, ES 2020

bioloģiskās daudzveidības stratēģijā, ES zaļās infrastruktūras stratēģijā, ES meža stratēģijā, ES

saskaņā ar Parīzes nolīgumu

Darbības tiks cieši saistītas ar pastāvošajām Savienības partnerībām, jo īpaši PRIMA, arī ar mērķi sniegt ieguldījumu zinātnes diplomātijā.

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – 8. daļa

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – 8. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pasākumi tieši sekmēs šādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 2 — Novērsts bads; IAM 6 — Tīrs ūdens un piemēroti sanitārie apstākļi; IAM 11 — Ilgtspējīgas pilsētas un kopienas; IAM 12 — Atbildīga patērēšana un ražošana; IAM 13 — Klimatiskā rīcība; IAM 14 — Dzīvība ūdenī; IAM 15 — Dzīvība uz sauszemes. | Pasākumi tieši sekmēs ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 2 — Novērsts bads;
  IAM 3 — Laba veselība un labklājība;
  IAM 6 — Tīrs ūdens un piemēroti sanitārie apstākļi; IAM 11 — Ilgtspējīgas pilsētas un kopienas; IAM 12 — Atbildīga patērēšana un ražošana; IAM 13 — Klimatiskā rīcība; IAM 14 — Dzīvība ūdenī; IAM 15 — Dzīvība uz sauszemes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pasākumi tieši sekmēs šādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 2 — Novērsts bads; IAM 6 — Tīrs ūdens un piemēroti sanitārie apstākļi; IAM 11 — Ilgtspējīgas pilsētas un kopienas; IAM 12 — Atbildīga patērēšana un ražošana; IAM 13 — Klimatiskā rīcība; IAM 14 — Dzīvība ūdenī; IAM 15 — Dzīvība uz sauszemes.

Pasākumi tieši sekmēs ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 2 — Novērsts bads;
  IAM 3 — Laba veselība un labklājība;
  IAM 6 — Tīrs ūdens un piemēroti sanitārie apstākļi; IAM 11 — Ilgtspējīgas pilsētas un kopienas; IAM 12 — Atbildīga patērēšana un ražošana; IAM 13 — Klimatiskā rīcība; IAM 14 — Dzīvība ūdenī; IAM 15 — Dzīvība uz sauszemes.

IAM 3 — Laba veselība un labklājība;

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.1. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Spēja novērot vidi veicina pētniecību un jauninājumus (19) pārtikas un dabas resursu ilgtspējīgai izmantošanai un uzraudzībai. Uzlabots laika un telpas pārklājums un paraugu ņemšanas intervāli par zemākām izmaksām, kā arī liela datu pieejamība un integrācija no vairākiem avotiem nodrošina jaunus veidus, kā uzraudzīt, izprast un prognozēt Zemes sistēmu. Ir radusies vajadzība pēc plašākas jaunu tehnoloģiju ieviešanas, izmantošanas un atjaunināšanas, kā arī turpmākiem pētījumiem un jauninājumiem, lai novērstu Zemes novērošanas nepilnības uz sauszemes un
  jūrās
  , kā arī atmosfērā, jo īpaši sadarbojoties ar Zemes novērošanas sistēmu globālo tīklu (GEOSS) un tā Eiropas sastāvdaļu — EuroGEOSS. | Spēja novērot vidi veicina pētniecību un jauninājumus (19) pārtikas un dabas resursu ilgtspējīgai izmantošanai un uzraudzībai. Uzlabots laika un telpas pārklājums un paraugu ņemšanas intervāli par zemākām izmaksām, kā arī liela datu pieejamība un integrācija no vairākiem avotiem nodrošina jaunus veidus, kā uzraudzīt, izprast un prognozēt Zemes sistēmu. Ir radusies vajadzība pēc plašākas jaunu tehnoloģiju ieviešanas, izmantošanas un atjaunināšanas, kā arī turpmākiem pētījumiem un jauninājumiem, lai novērstu Zemes novērošanas nepilnības uz sauszemes un
  ūdenī
  , kā arī atmosfērā, jo īpaši sadarbojoties ar Zemes novērošanas sistēmu globālo tīklu (GEOSS) un tā Eiropas sastāvdaļu — EuroGEOSS. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Spēja novērot vidi veicina pētniecību un jauninājumus (19) pārtikas un dabas resursu ilgtspējīgai izmantošanai un uzraudzībai. Uzlabots laika un telpas pārklājums un paraugu ņemšanas intervāli par zemākām izmaksām, kā arī liela datu pieejamība un integrācija no vairākiem avotiem nodrošina jaunus veidus, kā uzraudzīt, izprast un prognozēt Zemes sistēmu. Ir radusies vajadzība pēc plašākas jaunu tehnoloģiju ieviešanas, izmantošanas un atjaunināšanas, kā arī turpmākiem pētījumiem un jauninājumiem, lai novērstu Zemes novērošanas nepilnības uz sauszemes un
  jūrās
  , kā arī atmosfērā, jo īpaši sadarbojoties ar Zemes novērošanas sistēmu globālo tīklu (GEOSS) un tā Eiropas sastāvdaļu — EuroGEOSS.

19

jūrās

Spēja novērot vidi veicina pētniecību un jauninājumus (19) pārtikas un dabas resursu ilgtspējīgai izmantošanai un uzraudzībai. Uzlabots laika un telpas pārklājums un paraugu ņemšanas intervāli par zemākām izmaksām, kā arī liela datu pieejamība un integrācija no vairākiem avotiem nodrošina jaunus veidus, kā uzraudzīt, izprast un prognozēt Zemes sistēmu. Ir radusies vajadzība pēc plašākas jaunu tehnoloģiju ieviešanas, izmantošanas un atjaunināšanas, kā arī turpmākiem pētījumiem un jauninājumiem, lai novērstu Zemes novērošanas nepilnības uz sauszemes un
  ūdenī
  , kā arī atmosfērā, jo īpaši sadarbojoties ar Zemes novērošanas sistēmu globālo tīklu (GEOSS) un tā Eiropas sastāvdaļu — EuroGEOSS.

19

ūdenī

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.1. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.1. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | bioloģiskās daudzveidības stāvoklis,
  ekosistēmu
  aizsardzība, klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās, pārtikas nodrošinājums, lauksaimniecība un mežsaimniecība, zemes izmantošana un zemes izmantošanas izmaiņas, pilsētu un piepilsētu attīstība, dabas resursu pārvaldība, okeānu
  izmantošana
  un saglabāšana, jūras satiksmes drošība un citas saistītās jomas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

bioloģiskās daudzveidības stāvoklis,
  ekosistēmu
  aizsardzība, klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās, pārtikas nodrošinājums, lauksaimniecība un mežsaimniecība, zemes izmantošana un zemes izmantošanas izmaiņas, pilsētu un piepilsētu attīstība, dabas resursu pārvaldība, okeānu
  izmantošana
  un saglabāšana, jūras satiksmes drošība un citas saistītās jomas;

ekosistēmu

izmantošana

| — | bioloģiskās daudzveidības stāvoklis,
  ekosistēmas pakalpojumu un to vērtības novērtējums, ekosistēmas
  aizsardzība, klimata pārmaiņu mazināšana
  , sugu
  un
  ekosistēmu
  pielāgošanās, pārtikas nodrošinājums, lauksaimniecība
  , augsnes auglība
  un mežsaimniecība, zemes izmantošana un zemes izmantošanas izmaiņas
  , lauku apvidu
  , pilsētu un piepilsētu attīstība, dabas
  aizsardzība, atjaunošana un
  resursu pārvaldība, okeānu
  , jūru
  un
  iekšējo ūdeņu
  saglabāšana
  un izmantošana
  , jūras satiksmes drošība un citas saistītās jomas; |
| --- | --- |

—

bioloģiskās daudzveidības stāvoklis,
  ekosistēmas pakalpojumu un to vērtības novērtējums, ekosistēmas
  aizsardzība, klimata pārmaiņu mazināšana
  , sugu
  un
  ekosistēmu
  pielāgošanās, pārtikas nodrošinājums, lauksaimniecība
  , augsnes auglība
  un mežsaimniecība, zemes izmantošana un zemes izmantošanas izmaiņas
  , lauku apvidu
  , pilsētu un piepilsētu attīstība, dabas
  aizsardzība, atjaunošana un
  resursu pārvaldība, okeānu
  , jūru
  un
  iekšējo ūdeņu
  saglabāšana
  un izmantošana
  , jūras satiksmes drošība un citas saistītās jomas;

ekosistēmas pakalpojumu un to vērtības novērtējums, ekosistēmas

, sugu

ekosistēmu

, augsnes auglība

, lauku apvidu

aizsardzība, atjaunošana un

, jūru

iekšējo ūdeņu

un izmantošana

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.1. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.1. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | uz lietotājiem vērsti lietojumi un to paplašināšana, lai veicinātu Eiropas dabas resursu un ekosistēmu pakalpojumu, kā arī ar tiem saistīto vērtību ķēžu pārvaldību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

uz lietotājiem vērsti lietojumi un to paplašināšana, lai veicinātu Eiropas dabas resursu un ekosistēmu pakalpojumu, kā arī ar tiem saistīto vērtību ķēžu pārvaldību.

| — | uz lietotājiem vērsti lietojumi un to paplašināšana, lai veicinātu Eiropas dabas resursu un ekosistēmu pakalpojumu, kā arī ar tiem saistīto vērtību ķēžu
  saglabāšanu, atjaunošanu un
  pārvaldību. |
| --- | --- |

—

uz lietotājiem vērsti lietojumi un to paplašināšana, lai veicinātu Eiropas dabas resursu un ekosistēmu pakalpojumu, kā arī ar tiem saistīto vērtību ķēžu
  saglabāšanu, atjaunošanu un
  pārvaldību.

saglabāšanu, atjaunošanu un

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.1. punkts – 2. daļa – 4.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.1. punkts – 2. daļa – 4.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | vispusīga un ilgtspējīga globāla vides novērošanas un informācijas sistēma, cita starpā veicinot sadarbību starp klimata modelēšanas kopienām un vides novērošanas un datu pārvaldības kopienām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

vispusīga un ilgtspējīga globāla vides novērošanas un informācijas sistēma, cita starpā veicinot sadarbību starp klimata modelēšanas kopienām un vides novērošanas un datu pārvaldības kopienām;

vispusīga un ilgtspējīga globāla vides novērošanas un informācijas sistēma, cita starpā veicinot sadarbību starp klimata modelēšanas kopienām un vides novērošanas un datu pārvaldības kopienām;

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.1. punkts – 2. daļa – 4.b ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.1. punkts – 2. daļa – 4.b ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | invazīvu svešzemju sugu ietekme uz bioloģisko daudzveidību, ekosistēmu pakalpojumiem un produktivitāti, tostarp jauni rīki tās novēršanai un apkarošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

invazīvu svešzemju sugu ietekme uz bioloģisko daudzveidību, ekosistēmu pakalpojumiem un produktivitāti, tostarp jauni rīki tās novēršanai un apkarošanai;

invazīvu svešzemju sugu ietekme uz bioloģisko daudzveidību, ekosistēmu pakalpojumiem un produktivitāti, tostarp jauni rīki tās novēršanai un apkarošanai;

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.1. punkts – 2. daļa – 4.c ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.1. punkts – 2. daļa – 4.c ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | uzlabota integrēta prognozēšana un risku un neaizsargātības novērtēšana attiecībā uz dabas un cilvēku izraisītām katastrofām, tostarp agrīnas brīdināšanas sistēmas izstrāde; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

uzlabota integrēta prognozēšana un risku un neaizsargātības novērtēšana attiecībā uz dabas un cilvēku izraisītām katastrofām, tostarp agrīnas brīdināšanas sistēmas izstrāde;

uzlabota integrēta prognozēšana un risku un neaizsargātības novērtēšana attiecībā uz dabas un cilvēku izraisītām katastrofām, tostarp agrīnas brīdināšanas sistēmas izstrāde;

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.1. punkts – 2. daļa – 4.d ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.1. punkts – 2. daļa – 4.d ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | teritoriālo modeļu vides, sociālo un kultūras aspektu saskaņošana, īpašu uzmanību pievēršot dabas un sabiedrības mijiedarbībai, kas izriet no teritoriālās politikas un stratēģijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

teritoriālo modeļu vides, sociālo un kultūras aspektu saskaņošana, īpašu uzmanību pievēršot dabas un sabiedrības mijiedarbībai, kas izriet no teritoriālās politikas un stratēģijām;

teritoriālo modeļu vides, sociālo un kultūras aspektu saskaņošana, īpašu uzmanību pievēršot dabas un sabiedrības mijiedarbībai, kas izriet no teritoriālās politikas un stratēģijām;

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.2. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.2. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Bioloģiskās
  daudzveidības, sauszemes un jūras ekosistēmu stāvoklis un nozīme, dabas kapitāls kā arī ekosistēmu pakalpojumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Bioloģiskās
  daudzveidības, sauszemes un jūras ekosistēmu stāvoklis un nozīme, dabas kapitāls kā arī ekosistēmu pakalpojumi;

Bioloģiskās

| — | Globālās un vietējās bioloģiskās
  daudzveidības, sauszemes un jūras
  un ūdens
  ekosistēmu stāvoklis un nozīme, dabas kapitāls, kā arī ekosistēmu pakalpojumi;
  bioloģiskās daudzveidības samazināšanās cēloņu un iespējamo risinājumu analīze; |
| --- | --- |

—

Globālās un vietējās bioloģiskās
  daudzveidības, sauszemes un jūras
  un ūdens
  ekosistēmu stāvoklis un nozīme, dabas kapitāls, kā arī ekosistēmu pakalpojumi;
  bioloģiskās daudzveidības samazināšanās cēloņu un iespējamo risinājumu analīze;

Globālās un vietējās bioloģiskās

un ūdens

bioloģiskās daudzveidības samazināšanās cēloņu un iespējamo risinājumu analīze;

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.2. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.2. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | ķīmisku savienojumu un jaunu piesārņojošo vielu ekotoksikoloģija, to mijiedarbība un ietekme uz vidi un izmainītu bioķīmisko procesu loki klimata pārmaiņu laikā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

ķīmisku savienojumu un jaunu piesārņojošo vielu ekotoksikoloģija, to mijiedarbība un ietekme uz vidi un izmainītu bioķīmisko procesu loki klimata pārmaiņu laikā;

| — | ķīmisku savienojumu un jaunu piesārņojošo vielu ekotoksikoloģija,
  ķīmiskas vielas un
  to mijiedarbība un ietekme uz vidi un izmainītu bioķīmisko procesu loki klimata pārmaiņu laikā; |
| --- | --- |

—

ķīmisku savienojumu un jaunu piesārņojošo vielu ekotoksikoloģija,
  ķīmiskas vielas un
  to mijiedarbība un ietekme uz vidi un izmainītu bioķīmisko procesu loki klimata pārmaiņu laikā;

ķīmiskas vielas un

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izturīgas un ilgtspējīgas lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmas nodrošina ekonomisku, vidisku un sociālu ieguvumu primārās ražošanas mainīgajā kontekstā. Papildus tam, ka tās veicina pārtikas un uztura drošību, tās iekļaujas dinamiskās vērtību ķēdēs, pārvalda zemi un dabas resursus, kā arī sniedz virkni būtisku sabiedrisko labumu, arī oglekļa dioksīda piesaisti, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, apputeksnēšanu
  un
  pozitīvu ietekmi uz sabiedrības veselību. Lai atbalstītu lauksaimniecības un mežu (eko)sistēmu daudzveidīgās funkcijas, ir nepieciešamas integrētas pieejas, ņemot vērā primārās ražošanas mainīgo kontekstu, jo īpaši attiecībā uz klimatu un vidi, resursu pieejamību, demogrāfiju un patērēšanas modeļiem. Tāpat ir nepieciešams pievērsties lauksaimniecības un mežsaimniecības darbību telpiskajai un sociāli ekonomiskajai dimensijai un mobilizēt lauku apvidu potenciālu. | Izturīgas un ilgtspējīgas lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmas nodrošina ekonomisku, vidisku un sociālu ieguvumu primārās ražošanas mainīgajā kontekstā. Papildus tam, ka tās veicina pārtikas un uztura drošību, tās iekļaujas dinamiskās vērtību ķēdēs, pārvalda zemi un dabas resursus, kā arī sniedz virkni būtisku sabiedrisko labumu, arī oglekļa dioksīda piesaisti, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, apputeksnēšanu
  , kā arī
  pozitīvu ietekmi uz sabiedrības veselību
  un labjutību
  . Lai atbalstītu lauksaimniecības un mežu (eko)sistēmu daudzveidīgās funkcijas, ir nepieciešamas integrētas pieejas, ņemot vērā primārās ražošanas mainīgo kontekstu, jo īpaši attiecībā uz klimatu un vidi, resursu pieejamību, demogrāfiju un patērēšanas modeļiem. Tāpat ir nepieciešams pievērsties lauksaimniecības un mežsaimniecības darbību
  ietekmei un
  telpiskajai un sociāli ekonomiskajai dimensijai un mobilizēt lauku apvidu potenciālu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izturīgas un ilgtspējīgas lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmas nodrošina ekonomisku, vidisku un sociālu ieguvumu primārās ražošanas mainīgajā kontekstā. Papildus tam, ka tās veicina pārtikas un uztura drošību, tās iekļaujas dinamiskās vērtību ķēdēs, pārvalda zemi un dabas resursus, kā arī sniedz virkni būtisku sabiedrisko labumu, arī oglekļa dioksīda piesaisti, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, apputeksnēšanu
  un
  pozitīvu ietekmi uz sabiedrības veselību. Lai atbalstītu lauksaimniecības un mežu (eko)sistēmu daudzveidīgās funkcijas, ir nepieciešamas integrētas pieejas, ņemot vērā primārās ražošanas mainīgo kontekstu, jo īpaši attiecībā uz klimatu un vidi, resursu pieejamību, demogrāfiju un patērēšanas modeļiem. Tāpat ir nepieciešams pievērsties lauksaimniecības un mežsaimniecības darbību telpiskajai un sociāli ekonomiskajai dimensijai un mobilizēt lauku apvidu potenciālu.

un

Izturīgas un ilgtspējīgas lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmas nodrošina ekonomisku, vidisku un sociālu ieguvumu primārās ražošanas mainīgajā kontekstā. Papildus tam, ka tās veicina pārtikas un uztura drošību, tās iekļaujas dinamiskās vērtību ķēdēs, pārvalda zemi un dabas resursus, kā arī sniedz virkni būtisku sabiedrisko labumu, arī oglekļa dioksīda piesaisti, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, apputeksnēšanu
  , kā arī
  pozitīvu ietekmi uz sabiedrības veselību
  un labjutību
  . Lai atbalstītu lauksaimniecības un mežu (eko)sistēmu daudzveidīgās funkcijas, ir nepieciešamas integrētas pieejas, ņemot vērā primārās ražošanas mainīgo kontekstu, jo īpaši attiecībā uz klimatu un vidi, resursu pieejamību, demogrāfiju un patērēšanas modeļiem. Tāpat ir nepieciešams pievērsties lauksaimniecības un mežsaimniecības darbību
  ietekmei un
  telpiskajai un sociāli ekonomiskajai dimensijai un mobilizēt lauku apvidu potenciālu.

, kā arī

un labjutību

ietekmei un

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – - 1. ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – - 1. ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | bioloģiskās daudzveidības, ekosistēmu funkciju un pakalpojumu uzraudzības un rādītāju uzlabošana lauku apvidos un agroekoloģiskajās sistēmās, sabiedrības līdzdalības kopīgā mācīšanās procesā atbalstīšana un lauksaimniecības ekosistēmu stāvokļa uzlabošana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

bioloģiskās daudzveidības, ekosistēmu funkciju un pakalpojumu uzraudzības un rādītāju uzlabošana lauku apvidos un agroekoloģiskajās sistēmās, sabiedrības līdzdalības kopīgā mācīšanās procesā atbalstīšana un lauksaimniecības ekosistēmu stāvokļa uzlabošana;

bioloģiskās daudzveidības, ekosistēmu funkciju un pakalpojumu uzraudzības un rādītāju uzlabošana lauku apvidos un agroekoloģiskajās sistēmās, sabiedrības līdzdalības kopīgā mācīšanās procesā atbalstīšana un lauksaimniecības ekosistēmu stāvokļa uzlabošana;

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Ilgtspējīgas un noturīgas ražošanas metodes, tehnoloģijas un instrumenti lauksaimniecībā un mežsaimniecībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Ilgtspējīgas un noturīgas ražošanas metodes, tehnoloģijas un instrumenti lauksaimniecībā un mežsaimniecībā;

| — | Ilgtspējīgas un noturīgas ražošanas metodes, tehnoloģijas un
  inovatīvi
  instrumenti
  sauszemes un jūras
  lauksaimniecībā un mežsaimniecībā
  un pēc iespējas efektīvākā ūdens resursu izmantošanā
  ; |
| --- | --- |

—

Ilgtspējīgas un noturīgas ražošanas metodes, tehnoloģijas un
  inovatīvi
  instrumenti
  sauszemes un jūras
  lauksaimniecībā un mežsaimniecībā
  un pēc iespējas efektīvākā ūdens resursu izmantošanā
  ;

inovatīvi

sauszemes un jūras

un pēc iespējas efektīvākā ūdens resursu izmantošanā

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | primāro nozaru darbību ietekme uz klimatu un vidi; lauksaimniecības un mežsaimniecības potenciāls oglekļa dioksīda
  piesaistīšanā
  un siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanā, arī negatīvas emisijas pieejas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

primāro nozaru darbību ietekme uz klimatu un vidi; lauksaimniecības un mežsaimniecības potenciāls oglekļa dioksīda
  piesaistīšanā
  un siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanā, arī negatīvas emisijas pieejas;

piesaistīšanā

| — | primāro nozaru darbību ietekme uz klimatu un vidi
  un visā vērtību ķēdē
  ; lauksaimniecības un mežsaimniecības potenciāls oglekļa dioksīda
  aizstāšanas un uzglabāšanas palielināšanā, kas panākama, piemēram, ar ilgtspējīgu biomasas ražošanu,
  un siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanā,
  izmantojot
  arī negatīvas emisijas pieejas; |
| --- | --- |

—

primāro nozaru darbību ietekme uz klimatu un vidi
  un visā vērtību ķēdē
  ; lauksaimniecības un mežsaimniecības potenciāls oglekļa dioksīda
  aizstāšanas un uzglabāšanas palielināšanā, kas panākama, piemēram, ar ilgtspējīgu biomasas ražošanu,
  un siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanā,
  izmantojot
  arī negatīvas emisijas pieejas;

un visā vērtību ķēdē

aizstāšanas un uzglabāšanas palielināšanā, kas panākama, piemēram, ar ilgtspējīgu biomasas ražošanu,

izmantojot

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | augu kaitēkļi un slimības un dzīvnieku veselība un labklājība; alternatīvas pretrunīgu pesticīdu, antibiotiku un citu vielu izmantošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

augu kaitēkļi un slimības un dzīvnieku veselība un labklājība; alternatīvas pretrunīgu pesticīdu, antibiotiku un citu vielu izmantošanai;

| — | augu kaitēkļi un slimības un dzīvnieku veselība un labklājība; alternatīvas pretrunīgu
  ķīmisko
  pesticīdu, antibiotiku un citu vielu izmantošanai
  , ņemot vērā bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un lielas bioloģiskā daudzveidības agroekosistēmu pieejas
  ; |
| --- | --- |

—

augu kaitēkļi un slimības un dzīvnieku veselība un labklājība; alternatīvas pretrunīgu
  ķīmisko
  pesticīdu, antibiotiku un citu vielu izmantošanai
  , ņemot vērā bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un lielas bioloģiskā daudzveidības agroekosistēmu pieejas
  ;

ķīmisko

, ņemot vērā bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un lielas bioloģiskā daudzveidības agroekosistēmu pieejas

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 4.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 4.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | atvērtu datu sistēmas, kas veicina augu, patogēnu un vides datu un attiecīgu zināšanu apmaiņu, tādējādi veicinot turpmāku zinātnisko pētniecību, vides plānošanu un komerciālu produktu izstrādi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

atvērtu datu sistēmas, kas veicina augu, patogēnu un vides datu un attiecīgu zināšanu apmaiņu, tādējādi veicinot turpmāku zinātnisko pētniecību, vides plānošanu un komerciālu produktu izstrādi;

atvērtu datu sistēmas, kas veicina augu, patogēnu un vides datu un attiecīgu zināšanu apmaiņu, tādējādi veicinot turpmāku zinātnisko pētniecību, vides plānošanu un komerciālu produktu izstrādi;

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 6. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 6. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | ekosistēmas
  pakalpojumu
  izmantošana un nodrošināšana lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmām, izmantojot ekoloģiskas pieejas un izmēģinot dabā balstītus risinājumus no lauku saimniecību līmeņa līdz ainavu līmenim videi draudzīgai lauksaimniecībai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

ekosistēmas
  pakalpojumu
  izmantošana un nodrošināšana lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmām, izmantojot ekoloģiskas pieejas un izmēģinot dabā balstītus risinājumus no lauku saimniecību līmeņa līdz ainavu līmenim videi draudzīgai lauksaimniecībai;

pakalpojumu

| — | ekosistēmas
  funkciju
  izmantošana un nodrošināšana lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmām, izmantojot ekoloģiskas pieejas un izmēģinot dabā balstītus risinājumus no lauku saimniecību līmeņa līdz ainavu līmenim videi draudzīgai lauksaimniecībai
  , risinot problēmas saistībā ar klimata pārmaiņām, bioloģiskās daudzveidības zudumu, ekosistēmas degradāciju, lauksaimniecisko piesārņojumu un iedzīvotāju veselību un labjutību
  ; |
| --- | --- |

—

ekosistēmas
  funkciju
  izmantošana un nodrošināšana lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmām, izmantojot ekoloģiskas pieejas un izmēģinot dabā balstītus risinājumus no lauku saimniecību līmeņa līdz ainavu līmenim videi draudzīgai lauksaimniecībai
  , risinot problēmas saistībā ar klimata pārmaiņām, bioloģiskās daudzveidības zudumu, ekosistēmas degradāciju, lauksaimniecisko piesārņojumu un iedzīvotāju veselību un labjutību
  ;

funkciju

, risinot problēmas saistībā ar klimata pārmaiņām, bioloģiskās daudzveidības zudumu, ekosistēmas degradāciju, lauksaimniecisko piesārņojumu un iedzīvotāju veselību un labjutību

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 7. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 7. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | lauksaimniecības
  un mežsaimniecības sistēmas no lauku saimniecību līmeņa līdz ainavu līmenim; ekosistēmu pakalpojumu izmantošana un rezultāti primārajā ražošanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

lauksaimniecības
  un mežsaimniecības sistēmas no lauku saimniecību līmeņa līdz ainavu līmenim; ekosistēmu pakalpojumu izmantošana un rezultāti primārajā ražošanā;

lauksaimniecības

| — | inovatīvas lauksaimniecības
  un mežsaimniecības sistēmas no lauku saimniecību līmeņa līdz ainavu līmenim; ekosistēmu pakalpojumu izmantošana un rezultāti primārajā ražošanā; |
| --- | --- |

—

inovatīvas lauksaimniecības
  un mežsaimniecības sistēmas no lauku saimniecību līmeņa līdz ainavu līmenim; ekosistēmu pakalpojumu izmantošana un rezultāti primārajā ražošanā;

inovatīvas lauksaimniecības

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 8. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 8. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | jauninājumi lauksaimniecībā saskarnēs starp lauksaimniecību, akvakultūru un mežsaimniecību, kā arī pilsētu teritorijās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

jauninājumi lauksaimniecībā saskarnēs starp lauksaimniecību, akvakultūru un mežsaimniecību, kā arī pilsētu teritorijās;

| — | jauninājumi lauksaimniecībā saskarnēs starp lauksaimniecību, akvakultūru un mežsaimniecību, kā arī pilsētu
  un lauku
  teritorijās; |
| --- | --- |

—

jauninājumi lauksaimniecībā saskarnēs starp lauksaimniecību, akvakultūru un mežsaimniecību, kā arī pilsētu
  un lauku
  teritorijās;

un lauku

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 10. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 10. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | digitālas
  novācijas
  lauksaimniecībā,
  mežsaimniecībā
  un vērtību ķēdēs, kā arī lauku apvidos, izmantojot datus un attīstot infrastruktūru, tehnoloģijas un pārvaldības modeļus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

digitālas
  novācijas
  lauksaimniecībā,
  mežsaimniecībā
  un vērtību ķēdēs, kā arī lauku apvidos, izmantojot datus un attīstot infrastruktūru, tehnoloģijas un pārvaldības modeļus;

novācijas

mežsaimniecībā

| — | digitālas
  inovācijas
  lauksaimniecībā
  un mežsaimniecībā
  ,
  tostarp precīzās lauksaimniecības un mežsaimniecības metodes,
  un vērtību ķēdēs, kā arī lauku apvidos, izmantojot datus un attīstot infrastruktūru,
  mākslīgo intelektu, mašīnmācīšanās algoritmus, robotikas
  tehnoloģijas un pārvaldības modeļus
  , tostarp attīstot demonstrējumu saimniecības
  ; |
| --- | --- |

—

digitālas
  inovācijas
  lauksaimniecībā
  un mežsaimniecībā
  ,
  tostarp precīzās lauksaimniecības un mežsaimniecības metodes,
  un vērtību ķēdēs, kā arī lauku apvidos, izmantojot datus un attīstot infrastruktūru,
  mākslīgo intelektu, mašīnmācīšanās algoritmus, robotikas
  tehnoloģijas un pārvaldības modeļus
  , tostarp attīstot demonstrējumu saimniecības
  ;

inovācijas

un mežsaimniecībā

tostarp precīzās lauksaimniecības un mežsaimniecības metodes,

mākslīgo intelektu, mašīnmācīšanās algoritmus, robotikas

, tostarp attīstot demonstrējumu saimniecības

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 11.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 11.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | pāreja uz integrētām un daudzveidīgām pārtikas un lauksaimniecības sistēmām un agronomijas praksi, tostarp izmantojot precizitātes tehnoloģijas, agroekoloģiskās un ekoloģiskās intensifikācijas pieejas, kas sniedz labumu visiem lauksaimniecības veidiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

pāreja uz integrētām un daudzveidīgām pārtikas un lauksaimniecības sistēmām un agronomijas praksi, tostarp izmantojot precizitātes tehnoloģijas, agroekoloģiskās un ekoloģiskās intensifikācijas pieejas, kas sniedz labumu visiem lauksaimniecības veidiem;

pāreja uz integrētām un daudzveidīgām pārtikas un lauksaimniecības sistēmām un agronomijas praksi, tostarp izmantojot precizitātes tehnoloģijas, agroekoloģiskās un ekoloģiskās intensifikācijas pieejas, kas sniedz labumu visiem lauksaimniecības veidiem;

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 11.b ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 11.b ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | jaunas augu selekcijas stratēģijas, kuru mērķis ir ilgtspējīga lielāka raža, labāka kvalitāte un papildu ieguvumi no ekonomiskās un vides perspektīvas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

jaunas augu selekcijas stratēģijas, kuru mērķis ir ilgtspējīga lielāka raža, labāka kvalitāte un papildu ieguvumi no ekonomiskās un vides perspektīvas;

jaunas augu selekcijas stratēģijas, kuru mērķis ir ilgtspējīga lielāka raža, labāka kvalitāte un papildu ieguvumi no ekonomiskās un vides perspektīvas;

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 11.c ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.3. punkts – 2. daļa – 11.c ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | tādu produktu, instrumentu un paņēmienu izstrādes sekmēšana, kas paredzēti, lai atbalstītu ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, tostarp uzlabojot zināšanas par dažādu lauksaimniecības paņēmienu ietekmi uz augsnes kvalitāti un atjaunošanos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

tādu produktu, instrumentu un paņēmienu izstrādes sekmēšana, kas paredzēti, lai atbalstītu ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, tostarp uzlabojot zināšanas par dažādu lauksaimniecības paņēmienu ietekmi uz augsnes kvalitāti un atjaunošanos;

tādu produktu, instrumentu un paņēmienu izstrādes sekmēšana, kas paredzēti, lai atbalstītu ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, tostarp uzlabojot zināšanas par dažādu lauksaimniecības paņēmienu ietekmi uz augsnes kvalitāti un atjaunošanos;

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – virsraksts

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.2.4. | Jūra
  un
  okeāni |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.2.4.

Jūra
  un
  okeāni

Jūra

okeāni

| 5.2.4. | Jūras, okeāni, iekšējie ūdeņi
  un
  zilā ekonomika |
| --- | --- |

5.2.4.

Jūras, okeāni, iekšējie ūdeņi
  un
  zilā ekonomika

Jūras, okeāni, iekšējie ūdeņi

zilā ekonomika

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Jūras
  un
  okeānu dabas kapitāls un ekosistēmu pakalpojumi
  sniedz ievērojamas sociālekonomiskas un labklājības priekšrocības. Šo potenciālu apdraud un
  ievērojami
  ietekmē cilvēku, kā arī dabas izraisīti stresa faktori, piemēram, piesārņojums, pārzveja, klimata pārmaiņas, jūras līmeņa celšanās un ārkārtēji laikapstākļi. Lai jūrām un
  okeāniem
  nenodarītu neatgriezenisku kaitējumu, ir
  nepieciešams uzlabot
  mūsu zināšanas un
  izpratni
  , lai ilgtspējīgi pārvaldītu, aizsargātu un atjaunotu
  jūru
  un
  piekrastu
  ekosistēmas un novērstu jūras piesārņojumu, uzlabotas un atbildīgas okeānu pārvaldības sistēmas kontekstā. Tas ietvers arī pētniecību, lai ilgtspējīgā veidā apgūtu milzīgo un neizmantoto jūru un
  okeānu
  ekonomisko potenciālu, lai radītu vairāk pārtikas, nepalielinot
  ietekmi
  uz tiem un vienlaikus palīdzot mazināt spiedienu uz zemes
  , saldūdens
  un
  okeāna
  resursiem. Ir vajadzīgas partnerības pieejas, arī jūras baseinu un makroreģionālajā stratēģijā, kas sniedzas ārpus ES (piemēram, Vidusjūrā, Baltijas jūrā, Melnajā jūrā, Atlantijas okeānā, Karību jūrā un Indijas okeānā), un ieguldījumam starptautiskās okeānu pārvaldības saistībās, tādās iniciatīvās kā ANO okeāna ilgtspējīgas attīstības zinātnes desmitgade, un saistības saglabāt jūras bioloģisko daudzveidību apgabalos, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas. | Jūru, okeānu
  un
  iekšējo ūdeņu lielā bioloģiskā daudzveidība
  sniedz ievērojamas sociālekonomiskas un labklājības priekšrocības. Šo potenciālu apdraud un
  būtiski
  ietekmē cilvēku, kā arī dabas izraisīti stresa faktori, piemēram, piesārņojums, pārzveja, klimata pārmaiņas, jūras līmeņa celšanās
  , ilgtnespējīga ūdens izmantošana
  un ārkārtēji laikapstākļi. Lai jūrām
  , okeāniem
  un
  iekšējiem ūdeņiem
  nenodarītu neatgriezenisku kaitējumu, ir
  jāuzlabo
  mūsu zināšanas un
  izpratne
  , lai ilgtspējīgi pārvaldītu, aizsargātu un atjaunotu
  jūras
  un
  piekrastes
  ekosistēmas un novērstu jūras piesārņojumu uzlabotas un atbildīgas okeānu pārvaldības sistēmas kontekstā. Tas ietvers arī pētniecību, lai ilgtspējīgā veidā apgūtu milzīgo un neizmantoto jūru
  , okeānu
  un
  iekšējo ūdeņu
  ekonomisko potenciālu, lai radītu vairāk pārtikas, nepalielinot
  spiedienu
  uz tiem un vienlaikus palīdzot mazināt spiedienu uz zemes un
  ūdens
  resursiem. Ir vajadzīgas partnerības pieejas, arī jūras baseinu un makroreģionālajā stratēģijā, kas sniedzas ārpus ES (piemēram, Vidusjūrā, Baltijas jūrā, Melnajā jūrā, Atlantijas okeānā, Karību jūrā un Indijas okeānā), un ieguldījumam starptautiskās okeānu pārvaldības saistībās
  , ilgtspējīgas attīstības mērķos
  , tādās iniciatīvās kā ANO okeāna ilgtspējīgas attīstības zinātnes desmitgade, un saistības saglabāt jūras bioloģisko daudzveidību apgabalos, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Jūras
  un
  okeānu dabas kapitāls un ekosistēmu pakalpojumi
  sniedz ievērojamas sociālekonomiskas un labklājības priekšrocības. Šo potenciālu apdraud un
  ievērojami
  ietekmē cilvēku, kā arī dabas izraisīti stresa faktori, piemēram, piesārņojums, pārzveja, klimata pārmaiņas, jūras līmeņa celšanās un ārkārtēji laikapstākļi. Lai jūrām un
  okeāniem
  nenodarītu neatgriezenisku kaitējumu, ir
  nepieciešams uzlabot
  mūsu zināšanas un
  izpratni
  , lai ilgtspējīgi pārvaldītu, aizsargātu un atjaunotu
  jūru
  un
  piekrastu
  ekosistēmas un novērstu jūras piesārņojumu, uzlabotas un atbildīgas okeānu pārvaldības sistēmas kontekstā. Tas ietvers arī pētniecību, lai ilgtspējīgā veidā apgūtu milzīgo un neizmantoto jūru un
  okeānu
  ekonomisko potenciālu, lai radītu vairāk pārtikas, nepalielinot
  ietekmi
  uz tiem un vienlaikus palīdzot mazināt spiedienu uz zemes
  , saldūdens
  un
  okeāna
  resursiem. Ir vajadzīgas partnerības pieejas, arī jūras baseinu un makroreģionālajā stratēģijā, kas sniedzas ārpus ES (piemēram, Vidusjūrā, Baltijas jūrā, Melnajā jūrā, Atlantijas okeānā, Karību jūrā un Indijas okeānā), un ieguldījumam starptautiskās okeānu pārvaldības saistībās, tādās iniciatīvās kā ANO okeāna ilgtspējīgas attīstības zinātnes desmitgade, un saistības saglabāt jūras bioloģisko daudzveidību apgabalos, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas.

Jūras

okeānu dabas kapitāls un ekosistēmu pakalpojumi

ievērojami

okeāniem

nepieciešams uzlabot

izpratni

jūru

piekrastu

okeānu

ietekmi

, saldūdens

okeāna

Jūru, okeānu
  un
  iekšējo ūdeņu lielā bioloģiskā daudzveidība
  sniedz ievērojamas sociālekonomiskas un labklājības priekšrocības. Šo potenciālu apdraud un
  būtiski
  ietekmē cilvēku, kā arī dabas izraisīti stresa faktori, piemēram, piesārņojums, pārzveja, klimata pārmaiņas, jūras līmeņa celšanās
  , ilgtnespējīga ūdens izmantošana
  un ārkārtēji laikapstākļi. Lai jūrām
  , okeāniem
  un
  iekšējiem ūdeņiem
  nenodarītu neatgriezenisku kaitējumu, ir
  jāuzlabo
  mūsu zināšanas un
  izpratne
  , lai ilgtspējīgi pārvaldītu, aizsargātu un atjaunotu
  jūras
  un
  piekrastes
  ekosistēmas un novērstu jūras piesārņojumu uzlabotas un atbildīgas okeānu pārvaldības sistēmas kontekstā. Tas ietvers arī pētniecību, lai ilgtspējīgā veidā apgūtu milzīgo un neizmantoto jūru
  , okeānu
  un
  iekšējo ūdeņu
  ekonomisko potenciālu, lai radītu vairāk pārtikas, nepalielinot
  spiedienu
  uz tiem un vienlaikus palīdzot mazināt spiedienu uz zemes un
  ūdens
  resursiem. Ir vajadzīgas partnerības pieejas, arī jūras baseinu un makroreģionālajā stratēģijā, kas sniedzas ārpus ES (piemēram, Vidusjūrā, Baltijas jūrā, Melnajā jūrā, Atlantijas okeānā, Karību jūrā un Indijas okeānā), un ieguldījumam starptautiskās okeānu pārvaldības saistībās
  , ilgtspējīgas attīstības mērķos
  , tādās iniciatīvās kā ANO okeāna ilgtspējīgas attīstības zinātnes desmitgade, un saistības saglabāt jūras bioloģisko daudzveidību apgabalos, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas.

Jūru, okeānu

iekšējo ūdeņu lielā bioloģiskā daudzveidība

būtiski

, ilgtnespējīga ūdens izmantošana

, okeāniem

iekšējiem ūdeņiem

jāuzlabo

izpratne

jūras

piekrastes

, okeānu

iekšējo ūdeņu

spiedienu

ūdens

, ilgtspējīgas attīstības mērķos

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Ilgtspējīga
  jūrsaimniecība, okeānsaimniecība,
  zivsaimniecība un akvakultūra pārtikas vajadzībām, to vidū alternatīvi olbaltumvielu avoti ar paaugstinātu uzturdrošību, uztursuverenitāti un klimatisko noturību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Ilgtspējīga
  jūrsaimniecība, okeānsaimniecība,
  zivsaimniecība un akvakultūra pārtikas vajadzībām, to vidū alternatīvi olbaltumvielu avoti ar paaugstinātu uzturdrošību, uztursuverenitāti un klimatisko noturību;

jūrsaimniecība, okeānsaimniecība,

| — | Ilgtspējīga zivsaimniecība un
  atbildīga
  akvakultūra pārtikas vajadzībām, to vidū alternatīvi olbaltumvielu avoti ar paaugstinātu uzturdrošību, uztursuverenitāti un klimatisko noturību; |
| --- | --- |

—

Ilgtspējīga zivsaimniecība un
  atbildīga
  akvakultūra pārtikas vajadzībām, to vidū alternatīvi olbaltumvielu avoti ar paaugstinātu uzturdrošību, uztursuverenitāti un klimatisko noturību;

atbildīga

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 2. daļa – 1.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 2. daļa – 1.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | jaunu bioloģisko produktu attīstīšana, izmantojot jūras organismus, ar plašu pielietojumu klāstu, paverot jaunas produktu un pakalpojumu iespējas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

jaunu bioloģisko produktu attīstīšana, izmantojot jūras organismus, ar plašu pielietojumu klāstu, paverot jaunas produktu un pakalpojumu iespējas;

jaunu bioloģisko produktu attīstīšana, izmantojot jūras organismus, ar plašu pielietojumu klāstu, paverot jaunas produktu un pakalpojumu iespējas;

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | stiprināta
  jūras ekosistēmu noturība, kas nodrošina
  jūras
  un
  okeāna
  veselību,
  cīņu pret
  un
  centienus mazināt dabisko
  un cilvēku
  ietekmi, piemēram
  ,
  piesārņojumu
  un
  plastmasas ietekmi
  ,
  eitrofikāciju
  ,
  paskābināšanos
  ,
  jūras
  un okeānu
  sasilšanu
  , jūras līmeņa
  paaugstināšanos
  , ņemot vērā sauszemes un
  jūru
  mijiedarbību un veicinot aprites pieeju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

stiprināta
  jūras ekosistēmu noturība, kas nodrošina
  jūras
  un
  okeāna
  veselību,
  cīņu pret
  un
  centienus mazināt dabisko
  un cilvēku
  ietekmi, piemēram
  ,
  piesārņojumu
  un
  plastmasas ietekmi
  ,
  eitrofikāciju
  ,
  paskābināšanos
  ,
  jūras
  un okeānu
  sasilšanu
  , jūras līmeņa
  paaugstināšanos
  , ņemot vērā sauszemes un
  jūru
  mijiedarbību un veicinot aprites pieeju;

stiprināta

jūras

okeāna

cīņu pret

centienus mazināt dabisko

ietekmi, piemēram

piesārņojumu

plastmasas ietekmi

eitrofikāciju

paskābināšanos

jūras

sasilšanu

paaugstināšanos

jūru

| — | pastiprināta
  jūras ekosistēmu noturība, kas
  tādējādi
  nodrošina
  jūru, okeānu
  un
  iekšējo ūdeņu
  veselību,
  novēršot, apkarojot
  un
  mazinot tādu dabas
  un cilvēku
  radītu spiedienu kā piesārņojums
  ,
  ķīmiskas vielas
  un
  plastmasa, tostarp mikroplastmasa, pārzveja
  ,
  eitrofikācija
  ,
  paskābināšanās
  ,
  jūru
  un okeānu
  sasilšana, invazīvas sugas
  , jūras līmeņa
  paaugstināšanās
  , ņemot vērā sauszemes un
  ūdens vides
  mijiedarbību un veicinot aprites pieeju; |
| --- | --- |

—

pastiprināta
  jūras ekosistēmu noturība, kas
  tādējādi
  nodrošina
  jūru, okeānu
  un
  iekšējo ūdeņu
  veselību,
  novēršot, apkarojot
  un
  mazinot tādu dabas
  un cilvēku
  radītu spiedienu kā piesārņojums
  ,
  ķīmiskas vielas
  un
  plastmasa, tostarp mikroplastmasa, pārzveja
  ,
  eitrofikācija
  ,
  paskābināšanās
  ,
  jūru
  un okeānu
  sasilšana, invazīvas sugas
  , jūras līmeņa
  paaugstināšanās
  , ņemot vērā sauszemes un
  ūdens vides
  mijiedarbību un veicinot aprites pieeju;

pastiprināta

tādējādi

jūru, okeānu

iekšējo ūdeņu

novēršot, apkarojot

mazinot tādu dabas

radītu spiedienu kā piesārņojums

ķīmiskas vielas

plastmasa, tostarp mikroplastmasa, pārzveja

eitrofikācija

paskābināšanās

jūru

sasilšana, invazīvas sugas

paaugstināšanās

ūdens vides

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | okeāna pārvaldība globālā un reģionālā līmenī, lai nodrošinātu jūras un
  okeānu
  resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

okeāna pārvaldība globālā un reģionālā līmenī, lai nodrošinātu jūras un
  okeānu
  resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu;

okeānu

| — | okeāna pārvaldība globālā un reģionālā līmenī, lai nodrošinātu jūras
  , okeānu
  un
  iekšējo ūdeņu
  resursu
  un to dabas kapitāla
  saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

—

okeāna pārvaldība globālā un reģionālā līmenī, lai nodrošinātu jūras
  , okeānu
  un
  iekšējo ūdeņu
  resursu
  un to dabas kapitāla
  saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu;

, okeānu

iekšējo ūdeņu

un to dabas kapitāla

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 2. daļa – 6. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 2. daļa – 6. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | zilās vērtību ķēdes, jūru un okeānu vides daudzkārtīga izmantošana un atjaunojamās enerģijas nozares izaugsme jūrās un
  okeānos
  , arī
  ilgtspējīgas
  mikro- un makroaļģu
  audzēšanas un pārstrādes iespējas
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

zilās vērtību ķēdes, jūru un okeānu vides daudzkārtīga izmantošana un atjaunojamās enerģijas nozares izaugsme jūrās un
  okeānos
  , arī
  ilgtspējīgas
  mikro- un makroaļģu
  audzēšanas un pārstrādes iespējas
  ;

okeānos

ilgtspējīgas

audzēšanas un pārstrādes iespējas

| — | zilās vērtību ķēdes, jūru un okeānu vides daudzkārtīga izmantošana un atjaunojamās enerģijas nozares izaugsme jūrās
  , okeānos
  un
  iekšējos ūdeņos
  , arī
  ilgtspējīga
  mikro- un makroaļģu
  audzēšana; mūsdienīgas akvakultūras sistēmas uz sauszemes, kas nodrošina videi neitrālu biomasas ražošanu; |
| --- | --- |

—

zilās vērtību ķēdes, jūru un okeānu vides daudzkārtīga izmantošana un atjaunojamās enerģijas nozares izaugsme jūrās
  , okeānos
  un
  iekšējos ūdeņos
  , arī
  ilgtspējīga
  mikro- un makroaļģu
  audzēšana; mūsdienīgas akvakultūras sistēmas uz sauszemes, kas nodrošina videi neitrālu biomasas ražošanu;

, okeānos

iekšējos ūdeņos

ilgtspējīga

audzēšana; mūsdienīgas akvakultūras sistēmas uz sauszemes, kas nodrošina videi neitrālu biomasas ražošanu;

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 2. daļa – 7. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 2. daļa – 7. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | dabā balstīti risinājumi, kuru pamatā ir
  jūras
  un piekrastes ekosistēmu dinamika, bioloģiskā daudzveidība un daudzveidīgi ekosistēmu pakalpojumi, kas nodrošina sistemātisku un ilgtspējīgu jūras un
  okeānu
  resursu izmantošanu un veicina vides aizsardzību,
  piekrastes
  pārvaldību,
  ieskaitot
  pielāgošanos klimata pārmaiņām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

dabā balstīti risinājumi, kuru pamatā ir
  jūras
  un piekrastes ekosistēmu dinamika, bioloģiskā daudzveidība un daudzveidīgi ekosistēmu pakalpojumi, kas nodrošina sistemātisku un ilgtspējīgu jūras un
  okeānu
  resursu izmantošanu un veicina vides aizsardzību,
  piekrastes
  pārvaldību,
  ieskaitot
  pielāgošanos klimata pārmaiņām;

jūras

okeānu

piekrastes

ieskaitot

| — | dabā balstīti risinājumi, kuru pamatā ir
  ūdens
  un piekrastes ekosistēmu dinamika, bioloģiskā daudzveidība un daudzveidīgi ekosistēmu pakalpojumi, kas nodrošina sistemātisku un ilgtspējīgu jūras
  , okeānu
  un
  iekšējo ūdeņu
  resursu izmantošanu un veicina vides
  (tostarp piekrastes vides)
  aizsardzību,
  atjaunošanu un
  pārvaldību,
  kā arī
  pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

—

dabā balstīti risinājumi, kuru pamatā ir
  ūdens
  un piekrastes ekosistēmu dinamika, bioloģiskā daudzveidība un daudzveidīgi ekosistēmu pakalpojumi, kas nodrošina sistemātisku un ilgtspējīgu jūras
  , okeānu
  un
  iekšējo ūdeņu
  resursu izmantošanu un veicina vides
  (tostarp piekrastes vides)
  aizsardzību,
  atjaunošanu un
  pārvaldību,
  kā arī
  pielāgošanos klimata pārmaiņām;

ūdens

, okeānu

iekšējo ūdeņu

(tostarp piekrastes vides)

atjaunošanu un

kā arī

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 2. daļa – 8. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 2. daļa – 8. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | zila
  inovācija, arī zilā un digitālā ekonomika visās piekrastes zonās, piekrastes pilsētās un ostās, lai stiprinātu piekrastes reģionu noturību un labumu iedzīvotājiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

zila
  inovācija, arī zilā un digitālā ekonomika visās piekrastes zonās, piekrastes pilsētās un ostās, lai stiprinātu piekrastes reģionu noturību un labumu iedzīvotājiem;

zila

| — | zilā
  inovācija, arī zilā un digitālā ekonomika visās piekrastes zonās, piekrastes pilsētās un ostās, lai stiprinātu piekrastes reģionu noturību un labumu iedzīvotājiem
  un viesiem
  ; |
| --- | --- |

—

zilā
  inovācija, arī zilā un digitālā ekonomika visās piekrastes zonās, piekrastes pilsētās un ostās, lai stiprinātu piekrastes reģionu noturību un labumu iedzīvotājiem
  un viesiem
  ;

zilā

un viesiem

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 2. daļa – 9. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.4. punkts – 2. daļa – 9. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | labāka izpratne par okeānu nozīmi klimata pārmaiņu
  mazināšanā
  un
  pielāgošanā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

labāka izpratne par okeānu nozīmi klimata pārmaiņu
  mazināšanā
  un
  pielāgošanā
  .

mazināšanā

pielāgošanā

| — | labāka izpratne par okeānu
  un citas ūdens vides
  nozīmi
  saistībā ar
  klimata pārmaiņu
  mazināšanu
  un
  pielāgošanos tām
  . |
| --- | --- |

—

labāka izpratne par okeānu
  un citas ūdens vides
  nozīmi
  saistībā ar
  klimata pārmaiņu
  mazināšanu
  un
  pielāgošanos tām
  .

un citas ūdens vides

saistībā ar

mazināšanu

pielāgošanos tām

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Iedzīvotāju skaita pieauguma, resursu nepietiekamības un pārmērīgas izmantošanas, vides degradācijas, klimata pārmaiņu un migrācijas kombinētais efekts rada nepieredzētas problēmas, kas prasa pārtikas sistēmu pārveidošanu (PĀRTIKA 2030) (20). Pašreizējā pārtikas produktu ražošana un patērēšana lielā mērā nav ilgtspējīga, kamēr saskaramies ar nepareiza uztura dubulto apgrūtinājumu: nepietiekama uztura un aptaukošanās līdzāspastāvēšanu. Nākotnes pārtikas sistēmām jānodrošina pietiekams daudzums drošas, veselīgas un kvalitatīvas pārtikas visiem, balstoties uz resursu efektivitāti, ilgtspēju (ieskaitot SEG emisiju, piesārņojuma un atkritumu rašanās samazināšanu), sauszemes un
  jūras
  jomu savienošanu, pārtikas atkritumu samazināšanu, uzlabotu
  jūras un okeānu pārtikas
  produktu ražošanu un aptverot visu pārtikas produktu vērtību ķēdi no ražotājiem līdz patērētājiem un atpakaļ pie ražotājiem. Tam jāiet roku rokā ar pārtikas drošības sistēmas attīstību nākotnē un rīkus, tehnoloģijas un digitālo risinājumu projektēšanu, izstrādi un īstenošanu, kas nodrošina būtiskus ieguvumus patērētājiem un uzlabos pārtikas vērtības veidošanas ķēdes konkurētspēju un ilgtspēju. Turklāt ir
  vajadzīgs veicināt
  uzvedības
  maiņu
  pārtikas patērēšanas un ražošanas modeļos, kā arī iesaistīt primāros ražotājus,
  rūpniekus
  (arī MVU), mazumtirgotājus, ēdinātājus
  , patērētājus
  un
  publiskos dienestus
  . | Iedzīvotāju skaita pieauguma, resursu nepietiekamības un pārmērīgas izmantošanas, vides degradācijas, klimata pārmaiņu un migrācijas kombinētais efekts rada nepieredzētas problēmas, kas prasa pārtikas sistēmu pārveidošanu (PĀRTIKA 2030) (20). Pašreizējā pārtikas produktu ražošana un patērēšana lielā mērā nav ilgtspējīga, kamēr saskaramies ar nepareiza uztura dubulto apgrūtinājumu: nepietiekama uztura un aptaukošanās līdzāspastāvēšanu. Nākotnes pārtikas sistēmām jānodrošina pietiekams daudzums drošas, veselīgas un kvalitatīvas pārtikas visiem, balstoties uz resursu efektivitāti, ilgtspēju (ieskaitot SEG emisiju, piesārņojuma un atkritumu rašanās samazināšanu), sauszemes un
  ūdens vides
  jomu savienošanu, pārtikas atkritumu samazināšanu, uzlabotu produktu ražošanu un aptverot visu pārtikas produktu vērtību ķēdi no ražotājiem līdz patērētājiem un atpakaļ pie ražotājiem. Tam jāiet roku rokā ar pārtikas drošības sistēmas attīstību nākotnē un rīkus, tehnoloģijas un digitālo risinājumu projektēšanu, izstrādi un īstenošanu, kas nodrošina būtiskus ieguvumus patērētājiem un uzlabos pārtikas vērtības veidošanas ķēdes konkurētspēju
  , efektivitāti
  un ilgtspēju. Turklāt ir
  jāveicina
  uzvedības
  maiņa
  pārtikas patērēšanas un ražošanas modeļos,
  piemēram, ar pārtikas marķējumu,
  kā arī
  labāk
  iesaistīt
  visus dalībniekus, tostarp patērētājus,
  primāros ražotājus,
  nozares
  (arī MVU)
  pārstāvjus
  , mazumtirgotājus, ēdinātājus un
  sabiedrisko pakalpojumu sniedzējus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Iedzīvotāju skaita pieauguma, resursu nepietiekamības un pārmērīgas izmantošanas, vides degradācijas, klimata pārmaiņu un migrācijas kombinētais efekts rada nepieredzētas problēmas, kas prasa pārtikas sistēmu pārveidošanu (PĀRTIKA 2030) (20). Pašreizējā pārtikas produktu ražošana un patērēšana lielā mērā nav ilgtspējīga, kamēr saskaramies ar nepareiza uztura dubulto apgrūtinājumu: nepietiekama uztura un aptaukošanās līdzāspastāvēšanu. Nākotnes pārtikas sistēmām jānodrošina pietiekams daudzums drošas, veselīgas un kvalitatīvas pārtikas visiem, balstoties uz resursu efektivitāti, ilgtspēju (ieskaitot SEG emisiju, piesārņojuma un atkritumu rašanās samazināšanu), sauszemes un
  jūras
  jomu savienošanu, pārtikas atkritumu samazināšanu, uzlabotu
  jūras un okeānu pārtikas
  produktu ražošanu un aptverot visu pārtikas produktu vērtību ķēdi no ražotājiem līdz patērētājiem un atpakaļ pie ražotājiem. Tam jāiet roku rokā ar pārtikas drošības sistēmas attīstību nākotnē un rīkus, tehnoloģijas un digitālo risinājumu projektēšanu, izstrādi un īstenošanu, kas nodrošina būtiskus ieguvumus patērētājiem un uzlabos pārtikas vērtības veidošanas ķēdes konkurētspēju un ilgtspēju. Turklāt ir
  vajadzīgs veicināt
  uzvedības
  maiņu
  pārtikas patērēšanas un ražošanas modeļos, kā arī iesaistīt primāros ražotājus,
  rūpniekus
  (arī MVU), mazumtirgotājus, ēdinātājus
  , patērētājus
  un
  publiskos dienestus
  .

20

jūras

jūras un okeānu pārtikas

vajadzīgs veicināt

maiņu

rūpniekus

, patērētājus

publiskos dienestus

Iedzīvotāju skaita pieauguma, resursu nepietiekamības un pārmērīgas izmantošanas, vides degradācijas, klimata pārmaiņu un migrācijas kombinētais efekts rada nepieredzētas problēmas, kas prasa pārtikas sistēmu pārveidošanu (PĀRTIKA 2030) (20). Pašreizējā pārtikas produktu ražošana un patērēšana lielā mērā nav ilgtspējīga, kamēr saskaramies ar nepareiza uztura dubulto apgrūtinājumu: nepietiekama uztura un aptaukošanās līdzāspastāvēšanu. Nākotnes pārtikas sistēmām jānodrošina pietiekams daudzums drošas, veselīgas un kvalitatīvas pārtikas visiem, balstoties uz resursu efektivitāti, ilgtspēju (ieskaitot SEG emisiju, piesārņojuma un atkritumu rašanās samazināšanu), sauszemes un
  ūdens vides
  jomu savienošanu, pārtikas atkritumu samazināšanu, uzlabotu produktu ražošanu un aptverot visu pārtikas produktu vērtību ķēdi no ražotājiem līdz patērētājiem un atpakaļ pie ražotājiem. Tam jāiet roku rokā ar pārtikas drošības sistēmas attīstību nākotnē un rīkus, tehnoloģijas un digitālo risinājumu projektēšanu, izstrādi un īstenošanu, kas nodrošina būtiskus ieguvumus patērētājiem un uzlabos pārtikas vērtības veidošanas ķēdes konkurētspēju
  , efektivitāti
  un ilgtspēju. Turklāt ir
  jāveicina
  uzvedības
  maiņa
  pārtikas patērēšanas un ražošanas modeļos,
  piemēram, ar pārtikas marķējumu,
  kā arī
  labāk
  iesaistīt
  visus dalībniekus, tostarp patērētājus,
  primāros ražotājus,
  nozares
  (arī MVU)
  pārstāvjus
  , mazumtirgotājus, ēdinātājus un
  sabiedrisko pakalpojumu sniedzējus
  .

20

ūdens vides

, efektivitāti

jāveicina

maiņa

piemēram, ar pārtikas marķējumu,

labāk

visus dalībniekus, tostarp patērētājus,

nozares

pārstāvjus

sabiedrisko pakalpojumu sniedzējus

Grozījums Nr. 171

Grozījums Nr. 171

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Ilgtspējīgs un veselīgs uzturs cilvēku labklājībai visa mūža garumā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Ilgtspējīgs un veselīgs uzturs cilvēku labklājībai visa mūža garumā;

| — | Ilgtspējīgs un veselīgs uzturs cilvēku labklājībai visa mūža garumā
  , nodrošinot, ka pārtikas ražošanas un pārstrādes sistēmu projektēšana no sākta gala tiek veikta, paturot prātā uztura vajadzības; |
| --- | --- |

—

Ilgtspējīgs un veselīgs uzturs cilvēku labklājībai visa mūža garumā
  , nodrošinot, ka pārtikas ražošanas un pārstrādes sistēmu projektēšana no sākta gala tiek veikta, paturot prātā uztura vajadzības;

, nodrošinot, ka pārtikas ražošanas un pārstrādes sistēmu projektēšana no sākta gala tiek veikta, paturot prātā uztura vajadzības;

Grozījums Nr. 172

Grozījums Nr. 172

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 1.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 1.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | jaunu genomikas un metabolomikas tehnoloģiju izmantošana, atzīstot un apmierinot mūsu globālās populācijas atšķirīgās uztura vajadzības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

jaunu genomikas un metabolomikas tehnoloģiju izmantošana, atzīstot un apmierinot mūsu globālās populācijas atšķirīgās uztura vajadzības;

jaunu genomikas un metabolomikas tehnoloģiju izmantošana, atzīstot un apmierinot mūsu globālās populācijas atšķirīgās uztura vajadzības;

Grozījums Nr. 173

Grozījums Nr. 173

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | individuāli pielāgota
  uztura
  pieejamība
  , jo īpaši neaizsargātām grupām, lai mazinātu ar uzturu saistītu un neinfekciozu slimību riska faktorus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

individuāli pielāgota
  uztura
  pieejamība
  , jo īpaši neaizsargātām grupām, lai mazinātu ar uzturu saistītu un neinfekciozu slimību riska faktorus;

individuāli pielāgota

pieejamība

| — | jaunas
  uztura
  pieejas
  , jo īpaši neaizsargātām grupām, lai mazinātu ar uzturu saistītu un neinfekciozu slimību
  , tostarp pārtikas nepanesamības,
  riska faktorus; |
| --- | --- |

—

jaunas
  uztura
  pieejas
  , jo īpaši neaizsargātām grupām, lai mazinātu ar uzturu saistītu un neinfekciozu slimību
  , tostarp pārtikas nepanesamības,
  riska faktorus;

jaunas

pieejas

, tostarp pārtikas nepanesamības,

Grozījums Nr. 174

Grozījums Nr. 174

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | patērētāju uzvedība, dzīvesveids un motivācija, veicinot sociālo inovāciju un sabiedrības iesaistīšanu, lai uzlabotu veselības un vides ilgtspēju visā pārtikas produktu vērtību ķēdē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

patērētāju uzvedība, dzīvesveids un motivācija, veicinot sociālo inovāciju un sabiedrības iesaistīšanu, lai uzlabotu veselības un vides ilgtspēju visā pārtikas produktu vērtību ķēdē;

| — | patērētāju uzvedība, dzīvesveids un motivācija,
  ko analizē no multidisciplināras (psiholoģiskas un kultūras) perspektīvas,
  veicinot sociālo inovāciju un sabiedrības iesaistīšanu, lai uzlabotu veselības un vides ilgtspēju visā pārtikas produktu vērtību ķēdē; |
| --- | --- |

—

patērētāju uzvedība, dzīvesveids un motivācija,
  ko analizē no multidisciplināras (psiholoģiskas un kultūras) perspektīvas,
  veicinot sociālo inovāciju un sabiedrības iesaistīšanu, lai uzlabotu veselības un vides ilgtspēju visā pārtikas produktu vērtību ķēdē;

ko analizē no multidisciplināras (psiholoģiskas un kultūras) perspektīvas,

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | mūsdienīgas pārtikas drošības un autentiskuma sistēmas, kas palielina patērētāju uzticēšanos pārtikas sistēmai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

mūsdienīgas pārtikas drošības un autentiskuma sistēmas, kas palielina patērētāju uzticēšanos pārtikas sistēmai;

| — | mūsdienīgas pārtikas drošības
  , izsekojamības
  un autentiskuma sistēmas, kas palielina patērētāju uzticēšanos pārtikas sistēmai; |
| --- | --- |

—

mūsdienīgas pārtikas drošības
  , izsekojamības
  un autentiskuma sistēmas, kas palielina patērētāju uzticēšanos pārtikas sistēmai;

, izsekojamības

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 4.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 4.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | proteīna avotu noteikšana un turpmāka proteīnu saturošu augu attīstīšana un to apstrāde izmantošanai pārtikā un lopbarībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

proteīna avotu noteikšana un turpmāka proteīnu saturošu augu attīstīšana un to apstrāde izmantošanai pārtikā un lopbarībā;

proteīna avotu noteikšana un turpmāka proteīnu saturošu augu attīstīšana un to apstrāde izmantošanai pārtikā un lopbarībā;

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 6. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 6. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | vidiski ilgtspējīgas, aprites veida un resursu ziņā efektīvas sauszemes un
  jūras
  pārtikas aprites sistēmas ceļā uz pārtikas atkritumu izskaušanu visā pārtikas sistēmā, atkārtoti izmantojot pārtikas produktus un biomasu, veicinot pārtikas atkritumu pārstrādi, jaunu pārtikas produktu iepakojumu izstrādi, kā arī pieprasījumu pēc īpaši pielāgotiem un vietējiem pārtikas produktiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

vidiski ilgtspējīgas, aprites veida un resursu ziņā efektīvas sauszemes un
  jūras
  pārtikas aprites sistēmas ceļā uz pārtikas atkritumu izskaušanu visā pārtikas sistēmā, atkārtoti izmantojot pārtikas produktus un biomasu, veicinot pārtikas atkritumu pārstrādi, jaunu pārtikas produktu iepakojumu izstrādi, kā arī pieprasījumu pēc īpaši pielāgotiem un vietējiem pārtikas produktiem;

jūras

| — | vidiski ilgtspējīgas, aprites veida un resursu ziņā efektīvas sauszemes un
  ūdens vides
  pārtikas aprites sistēmas ceļā uz pārtikas atkritumu izskaušanu visā pārtikas sistēmā, atkārtoti izmantojot pārtikas produktus un biomasu, veicinot pārtikas atkritumu pārstrādi, jaunu pārtikas produktu iepakojumu izstrādi, kā arī pieprasījumu pēc īpaši pielāgotiem un vietējiem pārtikas produktiem; |
| --- | --- |

—

vidiski ilgtspējīgas, aprites veida un resursu ziņā efektīvas sauszemes un
  ūdens vides
  pārtikas aprites sistēmas ceļā uz pārtikas atkritumu izskaušanu visā pārtikas sistēmā, atkārtoti izmantojot pārtikas produktus un biomasu, veicinot pārtikas atkritumu pārstrādi, jaunu pārtikas produktu iepakojumu izstrādi, kā arī pieprasījumu pēc īpaši pielāgotiem un vietējiem pārtikas produktiem;

ūdens vides

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 7. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 7. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | inovācija un pārtikas sistēmas vietējo jauninājumu un kopienu pilnveidošanai, veicinot godīgu tirdzniecību un cenu noteikšanu, iekļaujamību un ilgtspēju, izmantojot partnerattiecības starp
  rūpniecību
  , vietējām iestādēm, pētniekiem un sabiedrību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

inovācija un pārtikas sistēmas vietējo jauninājumu un kopienu pilnveidošanai, veicinot godīgu tirdzniecību un cenu noteikšanu, iekļaujamību un ilgtspēju, izmantojot partnerattiecības starp
  rūpniecību
  , vietējām iestādēm, pētniekiem un sabiedrību.

rūpniecību

| — | inovācija un pārtikas sistēmas vietējo jauninājumu un kopienu pilnveidošanai, veicinot godīgu tirdzniecību un cenu noteikšanu, iekļaujamību un ilgtspēju, izmantojot partnerattiecības starp
  rūpniecības nozarēm
  , vietējām iestādēm, pētniekiem un sabiedrību. |
| --- | --- |

—

inovācija un pārtikas sistēmas vietējo jauninājumu un kopienu pilnveidošanai, veicinot godīgu tirdzniecību un cenu noteikšanu, iekļaujamību un ilgtspēju, izmantojot partnerattiecības starp
  rūpniecības nozarēm
  , vietējām iestādēm, pētniekiem un sabiedrību.

rūpniecības nozarēm

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 7.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.5. punkts – 2. daļa – 7.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | aprites bioekonomikas attīstīšana, maksimāli palielinot pārtikas ražošanas un apstrādes ciklus, lai optimizētu mūsu resursu vērtību un pēc iespējas mazinātu ietekmi uz vidi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

aprites bioekonomikas attīstīšana, maksimāli palielinot pārtikas ražošanas un apstrādes ciklus, lai optimizētu mūsu resursu vērtību un pēc iespējas mazinātu ietekmi uz vidi;

aprites bioekonomikas attīstīšana, maksimāli palielinot pārtikas ražošanas un apstrādes ciklus, lai optimizētu mūsu resursu vērtību un pēc iespējas mazinātu ietekmi uz vidi;

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.6. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.6. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Bioloģiskas izcelsmes jauninājumi veido pamatu pārejai no fosilās ekonomikas, ietverot sauszemes un
  jūras
  biomasas ilgtspējīgu iegūšanu, rūpniecisko pārstrādi un pārveidošanu bioloģiskos materiālos un produktos. Tie ir arī vērsti uz dzīvo resursu, dzīvības zinātņu un rūpnieciskās biotehnoloģijas potenciāla izmantošanu, jaunu atklājumu meklēšanā, kā arī produktu un procesu izstrādē. Bioloģiskas izcelsmes
  jauninājumi
  ,
  arī
  tehnoloģijas, var radīt jaunu
  ekonomisko aktivitāti
  un nodarbinātību reģionos un pilsētās, palīdzēt atjaunot lauku un piekrastes ekonomiku un stiprināt bioekonomikas apriti. | Bioloģiskas izcelsmes jauninājumi veido pamatu pārejai no fosilās ekonomikas, ietverot sauszemes un
  ūdens vides
  biomasas ilgtspējīgu iegūšanu, rūpniecisko pārstrādi un pārveidošanu bioloģiskos materiālos un produktos. Tie ir arī vērsti uz dzīvo resursu, dzīvības zinātņu un rūpnieciskās biotehnoloģijas potenciāla izmantošanu
  un nepārtrauktu standartizācijas darbu
  jaunu atklājumu meklēšanā, kā arī produktu un procesu izstrādē. Bioloģiskas izcelsmes
  inovācija
  ,
  tostarp
  tehnoloģijas, var radīt jaunu
  saimniecisko darbību
  un nodarbinātību reģionos un pilsētās, palīdzēt atjaunot lauku un piekrastes ekonomiku un stiprināt bioekonomikas apriti
  , tādējādi veicinot pāreju uz resursu ziņā efektīvu mazoglekļa sabiedrību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Bioloģiskas izcelsmes jauninājumi veido pamatu pārejai no fosilās ekonomikas, ietverot sauszemes un
  jūras
  biomasas ilgtspējīgu iegūšanu, rūpniecisko pārstrādi un pārveidošanu bioloģiskos materiālos un produktos. Tie ir arī vērsti uz dzīvo resursu, dzīvības zinātņu un rūpnieciskās biotehnoloģijas potenciāla izmantošanu, jaunu atklājumu meklēšanā, kā arī produktu un procesu izstrādē. Bioloģiskas izcelsmes
  jauninājumi
  ,
  arī
  tehnoloģijas, var radīt jaunu
  ekonomisko aktivitāti
  un nodarbinātību reģionos un pilsētās, palīdzēt atjaunot lauku un piekrastes ekonomiku un stiprināt bioekonomikas apriti.

jūras

jauninājumi

arī

ekonomisko aktivitāti

Bioloģiskas izcelsmes jauninājumi veido pamatu pārejai no fosilās ekonomikas, ietverot sauszemes un
  ūdens vides
  biomasas ilgtspējīgu iegūšanu, rūpniecisko pārstrādi un pārveidošanu bioloģiskos materiālos un produktos. Tie ir arī vērsti uz dzīvo resursu, dzīvības zinātņu un rūpnieciskās biotehnoloģijas potenciāla izmantošanu
  un nepārtrauktu standartizācijas darbu
  jaunu atklājumu meklēšanā, kā arī produktu un procesu izstrādē. Bioloģiskas izcelsmes
  inovācija
  ,
  tostarp
  tehnoloģijas, var radīt jaunu
  saimniecisko darbību
  un nodarbinātību reģionos un pilsētās, palīdzēt atjaunot lauku un piekrastes ekonomiku un stiprināt bioekonomikas apriti
  , tādējādi veicinot pāreju uz resursu ziņā efektīvu mazoglekļa sabiedrību
  .

ūdens vides

un nepārtrauktu standartizācijas darbu

inovācija

tostarp

saimniecisko darbību

, tādējādi veicinot pāreju uz resursu ziņā efektīvu mazoglekļa sabiedrību

Grozījums Nr. 181

Grozījums Nr. 181

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.6. punkts – 1.a daļa (jauna)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.6. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Bioloģisko jauninājumu sistēmām ir vajadzīga sadarbība starp nozarēm un vērtības ķēdi. Būtu rūpīgi jāizvērtē dažādu biomasas avotu potenciāls un ietekme. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Bioloģisko jauninājumu sistēmām ir vajadzīga sadarbība starp nozarēm un vērtības ķēdi. Būtu rūpīgi jāizvērtē dažādu biomasas avotu potenciāls un ietekme.

Bioloģisko jauninājumu sistēmām ir vajadzīga sadarbība starp nozarēm un vērtības ķēdi. Būtu rūpīgi jāizvērtē dažādu biomasas avotu potenciāls un ietekme.

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.6. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.6. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Ilgtspējīgas biomasas ieguves un ražošanas sistēmas, koncentrējoties uz lietojumiem ar augstu vērtību, sociālo un vides ilgtspēju, ietekmi uz klimata un bioloģiskās daudzveidības pārmaiņu
  samazināšanas
  mērķiem un vispārējo resursu efektivitāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Ilgtspējīgas biomasas ieguves un ražošanas sistēmas, koncentrējoties uz lietojumiem ar augstu vērtību, sociālo un vides ilgtspēju, ietekmi uz klimata un bioloģiskās daudzveidības pārmaiņu
  samazināšanas
  mērķiem un vispārējo resursu efektivitāti;

samazināšanas

| — | Ilgtspējīgas
  un taisnīgas
  biomasas ieguves un ražošanas sistēmas, koncentrējoties uz lietojumiem ar augstu vērtību, sociālo
  , ekonomisko
  un vides ilgtspēju, ietekmi uz klimata un bioloģiskās daudzveidības pārmaiņu
  mazināšanas
  mērķiem un vispārējo resursu efektivitāti; |
| --- | --- |

—

Ilgtspējīgas
  un taisnīgas
  biomasas ieguves un ražošanas sistēmas, koncentrējoties uz lietojumiem ar augstu vērtību, sociālo
  , ekonomisko
  un vides ilgtspēju, ietekmi uz klimata un bioloģiskās daudzveidības pārmaiņu
  mazināšanas
  mērķiem un vispārējo resursu efektivitāti;

un taisnīgas

, ekonomisko

mazināšanas

Grozījums Nr. 183

Grozījums Nr. 183

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.6. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.6. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | bioloģiskas izcelsmes vērtību ķēdes, materiāli, arī bioloģiski iedvesmoti materiāli, produkti un procesi ar jaunām īpašībām, funkcionalitāti un uzlabotu ilgtspēju (ieskaitot siltumnīcefekta gāzu
  samazināšanu
  ), veicinot progresīvu bioloģisko pārstrādes iekārtu attīstību, izmantojot plašāku biomasas klāstu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

bioloģiskas izcelsmes vērtību ķēdes, materiāli, arī bioloģiski iedvesmoti materiāli, produkti un procesi ar jaunām īpašībām, funkcionalitāti un uzlabotu ilgtspēju (ieskaitot siltumnīcefekta gāzu
  samazināšanu
  ), veicinot progresīvu bioloģisko pārstrādes iekārtu attīstību, izmantojot plašāku biomasas klāstu;

samazināšanu

| — | bioloģiskas izcelsmes vērtību ķēdes, materiāli, arī bioloģiski iedvesmoti materiāli, produkti un procesi ar jaunām īpašībām, funkcionalitāti un uzlabotu ilgtspēju (ieskaitot siltumnīcefekta gāzu
  mazināšanu
  ), veicinot progresīvu bioloģisko pārstrādes iekārtu attīstību, izmantojot plašāku biomasas klāstu
  , un turpmāk attīstot esošās un jaunās biogēnās degvielas; labāka bioloģiskas izcelsmes atkritumu un blakusplūsmu izmantošana; |
| --- | --- |

—

bioloģiskas izcelsmes vērtību ķēdes, materiāli, arī bioloģiski iedvesmoti materiāli, produkti un procesi ar jaunām īpašībām, funkcionalitāti un uzlabotu ilgtspēju (ieskaitot siltumnīcefekta gāzu
  mazināšanu
  ), veicinot progresīvu bioloģisko pārstrādes iekārtu attīstību, izmantojot plašāku biomasas klāstu
  , un turpmāk attīstot esošās un jaunās biogēnās degvielas; labāka bioloģiskas izcelsmes atkritumu un blakusplūsmu izmantošana;

mazināšanu

, un turpmāk attīstot esošās un jaunās biogēnās degvielas; labāka bioloģiskas izcelsmes atkritumu un blakusplūsmu izmantošana;

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.6. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.6. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | biotehnoloģija, arī starpnozaru progresīvā biotehnoloģija, lai to izmantotu konkurētspējīgos, ilgtspējīgos un jaunos rūpnieciskos procesos, vides pakalpojumos un patēriņa produktos (21); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

biotehnoloģija, arī starpnozaru progresīvā biotehnoloģija, lai to izmantotu konkurētspējīgos, ilgtspējīgos un jaunos rūpnieciskos procesos, vides pakalpojumos un patēriņa produktos (21);

21

| — | biotehnoloģija, arī starpnozaru progresīvā biotehnoloģija, lai to izmantotu konkurētspējīgos, ilgtspējīgos un jaunos
  lauksaimniecības un
  rūpnieciskos procesos, vides pakalpojumos un patēriņa produktos (21); |
| --- | --- |

—

biotehnoloģija, arī starpnozaru progresīvā biotehnoloģija, lai to izmantotu konkurētspējīgos, ilgtspējīgos un jaunos
  lauksaimniecības un
  rūpnieciskos procesos, vides pakalpojumos un patēriņa produktos (21);

lauksaimniecības un

21

Grozījums Nr. 185

Grozījums Nr. 185

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.6. punkts – 2. daļa – 5. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.6. punkts – 2. daļa – 5. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Ar bioloģisko ekonomiku saistītā cirkulārā sistēma, izmantojot tehnoloģiskos, sistēmiskos, sociālos un uzņēmējdarbības modeļa jauninājumus, lai
  radikāli
  palielinātu radīto vērtību uz katru bioloģisko resursu vienību, ilgāk saglabājot šādu resursu vērtību ekonomikā un atbalstot ilgtspējīgas biomasas
  izmantošanas principu tālāknodošanu
  , izmantojot pētniecību un jauninājumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Ar bioloģisko ekonomiku saistītā cirkulārā sistēma, izmantojot tehnoloģiskos, sistēmiskos, sociālos un uzņēmējdarbības modeļa jauninājumus, lai
  radikāli
  palielinātu radīto vērtību uz katru bioloģisko resursu vienību, ilgāk saglabājot šādu resursu vērtību ekonomikā un atbalstot ilgtspējīgas biomasas
  izmantošanas principu tālāknodošanu
  , izmantojot pētniecību un jauninājumus;

radikāli

izmantošanas principu tālāknodošanu

| — | Ar bioloģisko ekonomiku saistītā cirkulārā sistēma, izmantojot tehnoloģiskos, sistēmiskos, sociālos un uzņēmējdarbības modeļa jauninājumus, lai palielinātu radīto vērtību uz katru bioloģisko resursu vienību, ilgāk saglabājot šādu resursu vērtību ekonomikā un atbalstot
  pāreju uz ilgtspējīgiem materiāliem un
  ilgtspējīgas biomasas
  izmantošanu pēc kaskādes principa
  , izmantojot pētniecību un jauninājumus; |
| --- | --- |

—

Ar bioloģisko ekonomiku saistītā cirkulārā sistēma, izmantojot tehnoloģiskos, sistēmiskos, sociālos un uzņēmējdarbības modeļa jauninājumus, lai palielinātu radīto vērtību uz katru bioloģisko resursu vienību, ilgāk saglabājot šādu resursu vērtību ekonomikā un atbalstot
  pāreju uz ilgtspējīgiem materiāliem un
  ilgtspējīgas biomasas
  izmantošanu pēc kaskādes principa
  , izmantojot pētniecību un jauninājumus;

pāreju uz ilgtspējīgiem materiāliem un

izmantošanu pēc kaskādes principa

Grozījums Nr. 186

Grozījums Nr. 186

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.6. punkts – 2. daļa – 5.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.6. punkts – 2. daļa – 5.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | biobāzētas vērtības ķēdes, tostarp jauni inovatīvi materiāli, materiālu kombinācijas un citas inovatīvas koncepcijas un produkti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

biobāzētas vērtības ķēdes, tostarp jauni inovatīvi materiāli, materiālu kombinācijas un citas inovatīvas koncepcijas un produkti;

biobāzētas vērtības ķēdes, tostarp jauni inovatīvi materiāli, materiālu kombinācijas un citas inovatīvas koncepcijas un produkti;

Grozījums Nr. 187

Grozījums Nr. 187

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.7. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.7. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ražošanas un patērēšanas aprites sistēmas dos labumu Eiropas ekonomikai, samazinot atkarību no resursiem un palielinot uzņēmumu konkurētspēju, kā arī radot jaunas darba iespējas Eiropas pilsoņiem un mazinot spiedienu uz vidi un klimatu. Papildus rūpnieciskajai pārveidei, pārejai uz zemu emisiju līmeni un resursu ziņā efektīvu aprites ekonomiku būs nepieciešama arī plašāka sistēmas maiņa, kas prasa sistemātiskus, ekoloģiski novatoriskus risinājumus, jaunus uzņēmējdarbības modeļus, tirgus un investīcijas, infrastruktūru, sociālo inovāciju, patērētāju uzvedības pārmaiņas un pārvaldības modeļus, kas sekmē sadarbību ar
  daudzajām
  ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu, ka paredzētās sistēmas izmaiņas veicina labākus ekonomiskos, vidiskos un sociālos rezultātus (22). Atvērtība starptautiskai sadarbībai
  būs būtiska
  salīdzināmībai, zināšanu radīšanai un apmaiņai un lai izvairītos no darba dublēšanās, piemēram, ar tādām starptautiskām iniciatīvām kā starptautiskā ekspertu grupa. | Ražošanas un patērēšanas aprites sistēmas dos labumu Eiropas ekonomikai
  un sabiedrībai
  , samazinot atkarību no resursiem un palielinot uzņēmumu konkurētspēju, kā arī radot jaunas darba iespējas Eiropas pilsoņiem un mazinot spiedienu uz vidi un klimatu. Papildus rūpnieciskajai pārveidei, pārejai uz zemu emisiju līmeni un resursu ziņā efektīvu aprites ekonomiku būs nepieciešama arī plašāka sistēmas maiņa, kas prasa sistemātiskus, ekoloģiski novatoriskus risinājumus, jaunus uzņēmējdarbības modeļus, tirgus un investīcijas,
  standartu pārskatīšanu vai jaunu standartu izstrādi, veicinošu
  infrastruktūru, sociālo inovāciju, patērētāju uzvedības pārmaiņas un pārvaldības modeļus, kas sekmē sadarbību ar
  daudzām
  ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu, ka paredzētās sistēmas izmaiņas veicina labākus ekonomiskos, vidiskos un sociālos rezultātus (22).
  Attiecīgos gadījumos
  atvērtība starptautiskai sadarbībai
  var būt svarīga
  salīdzināmībai, zināšanu radīšanai un apmaiņai un lai izvairītos no darba dublēšanās, piemēram, ar tādām starptautiskām iniciatīvām kā starptautiskā ekspertu grupa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ražošanas un patērēšanas aprites sistēmas dos labumu Eiropas ekonomikai, samazinot atkarību no resursiem un palielinot uzņēmumu konkurētspēju, kā arī radot jaunas darba iespējas Eiropas pilsoņiem un mazinot spiedienu uz vidi un klimatu. Papildus rūpnieciskajai pārveidei, pārejai uz zemu emisiju līmeni un resursu ziņā efektīvu aprites ekonomiku būs nepieciešama arī plašāka sistēmas maiņa, kas prasa sistemātiskus, ekoloģiski novatoriskus risinājumus, jaunus uzņēmējdarbības modeļus, tirgus un investīcijas, infrastruktūru, sociālo inovāciju, patērētāju uzvedības pārmaiņas un pārvaldības modeļus, kas sekmē sadarbību ar
  daudzajām
  ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu, ka paredzētās sistēmas izmaiņas veicina labākus ekonomiskos, vidiskos un sociālos rezultātus (22). Atvērtība starptautiskai sadarbībai
  būs būtiska
  salīdzināmībai, zināšanu radīšanai un apmaiņai un lai izvairītos no darba dublēšanās, piemēram, ar tādām starptautiskām iniciatīvām kā starptautiskā ekspertu grupa.

daudzajām

22

būs būtiska

Ražošanas un patērēšanas aprites sistēmas dos labumu Eiropas ekonomikai
  un sabiedrībai
  , samazinot atkarību no resursiem un palielinot uzņēmumu konkurētspēju, kā arī radot jaunas darba iespējas Eiropas pilsoņiem un mazinot spiedienu uz vidi un klimatu. Papildus rūpnieciskajai pārveidei, pārejai uz zemu emisiju līmeni un resursu ziņā efektīvu aprites ekonomiku būs nepieciešama arī plašāka sistēmas maiņa, kas prasa sistemātiskus, ekoloģiski novatoriskus risinājumus, jaunus uzņēmējdarbības modeļus, tirgus un investīcijas,
  standartu pārskatīšanu vai jaunu standartu izstrādi, veicinošu
  infrastruktūru, sociālo inovāciju, patērētāju uzvedības pārmaiņas un pārvaldības modeļus, kas sekmē sadarbību ar
  daudzām
  ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu, ka paredzētās sistēmas izmaiņas veicina labākus ekonomiskos, vidiskos un sociālos rezultātus (22).
  Attiecīgos gadījumos
  atvērtība starptautiskai sadarbībai
  var būt svarīga
  salīdzināmībai, zināšanu radīšanai un apmaiņai un lai izvairītos no darba dublēšanās, piemēram, ar tādām starptautiskām iniciatīvām kā starptautiskā ekspertu grupa.

un sabiedrībai

standartu pārskatīšanu vai jaunu standartu izstrādi, veicinošu

daudzām

22

Attiecīgos gadījumos

var būt svarīga

Grozījums Nr. 188

Grozījums Nr. 188

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.7. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.7. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Sistēmiska pāreja uz resursu efektīvu aprites ekonomiku ar jauniem patērētāju mijiedarbības paraugiem, jauniem resursu efektivitātes un
  ekoloģiskās efektivitātes biznesa
  modeļiem, produktiem un pakalpojumiem, kas veicina resursu efektivitāti visa dzīves cikla garumā; dalīšanās, atkārtotas izmantošanas, labošanas, atjaunošanas, pārstrādes un kompostēšanas sistēmas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Sistēmiska pāreja uz resursu efektīvu aprites ekonomiku ar jauniem patērētāju mijiedarbības paraugiem, jauniem resursu efektivitātes un
  ekoloģiskās efektivitātes biznesa
  modeļiem, produktiem un pakalpojumiem, kas veicina resursu efektivitāti visa dzīves cikla garumā; dalīšanās, atkārtotas izmantošanas, labošanas, atjaunošanas, pārstrādes un kompostēšanas sistēmas;

ekoloģiskās efektivitātes biznesa

| — | Sistēmiska pāreja uz resursu
  ziņā
  efektīvu aprites ekonomiku ar jauniem patērētāju mijiedarbības paraugiem, jauniem resursu efektivitātes un
  energoefektivitātes un vides veiktspējas uzņēmējdarbības
  modeļiem, produktiem un pakalpojumiem, kas veicina resursu efektivitāti visa dzīves cikla garumā; dalīšanās, atkārtotas izmantošanas, labošanas, atjaunošanas, pārstrādes un kompostēšanas sistēmas; |
| --- | --- |

—

Sistēmiska pāreja uz resursu
  ziņā
  efektīvu aprites ekonomiku ar jauniem patērētāju mijiedarbības paraugiem, jauniem resursu efektivitātes un
  energoefektivitātes un vides veiktspējas uzņēmējdarbības
  modeļiem, produktiem un pakalpojumiem, kas veicina resursu efektivitāti visa dzīves cikla garumā; dalīšanās, atkārtotas izmantošanas, labošanas, atjaunošanas, pārstrādes un kompostēšanas sistēmas;

ziņā

energoefektivitātes un vides veiktspējas uzņēmējdarbības

Grozījums Nr. 189

Grozījums Nr. 189

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.7. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.7. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | risinājumi pilsētu, piepilsētu
  teritoriju
  un reģionu ilgtspējīgai un reģeneratīvai attīstībai, integrējot aprites ekonomikas pārveidi ar dabā balstītiem risinājumiem, tehnoloģiskām, digitālām, sociālām, kultūras un teritoriālās pārvaldības
  novācijām
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

risinājumi pilsētu, piepilsētu
  teritoriju
  un reģionu ilgtspējīgai un reģeneratīvai attīstībai, integrējot aprites ekonomikas pārveidi ar dabā balstītiem risinājumiem, tehnoloģiskām, digitālām, sociālām, kultūras un teritoriālās pārvaldības
  novācijām
  ;

teritoriju

novācijām

| — | risinājumi pilsētu, piepilsētu
  un lauku apvidu
  un reģionu ilgtspējīgai un reģeneratīvai attīstībai, integrējot aprites ekonomikas pārveidi ar dabā balstītiem risinājumiem, tehnoloģiskām, digitālām, sociālām, kultūras un teritoriālās pārvaldības
  inovācijām
  ; |
| --- | --- |

—

risinājumi pilsētu, piepilsētu
  un lauku apvidu
  un reģionu ilgtspējīgai un reģeneratīvai attīstībai, integrējot aprites ekonomikas pārveidi ar dabā balstītiem risinājumiem, tehnoloģiskām, digitālām, sociālām, kultūras un teritoriālās pārvaldības
  inovācijām
  ;

un lauku apvidu

inovācijām

Grozījums Nr. 190

Grozījums Nr. 190

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.7. punkts – 2. daļa – 3.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.7. punkts – 2. daļa – 3.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | pielāgošanās pilnīgai aprites pieejai, kas cita starpā paredz inovatīvus atkritumu apsaimniekošanas un apstrādes risinājumus, kuri ļauj atgūt resursus un uzturvielas, kā arī pārtikas atkritumu apsaimniekošanu pilsētās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

pielāgošanās pilnīgai aprites pieejai, kas cita starpā paredz inovatīvus atkritumu apsaimniekošanas un apstrādes risinājumus, kuri ļauj atgūt resursus un uzturvielas, kā arī pārtikas atkritumu apsaimniekošanu pilsētās;

pielāgošanās pilnīgai aprites pieejai, kas cita starpā paredz inovatīvus atkritumu apsaimniekošanas un apstrādes risinājumus, kuri ļauj atgūt resursus un uzturvielas, kā arī pārtikas atkritumu apsaimniekošanu pilsētās;

Grozījums Nr. 191

Grozījums Nr. 191

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.7. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.7. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | ekoinovācija bīstamu vielu un jaunu, iespējami bīstamu ķīmisku vielu radītā vides piesārņojuma novēršanai un atveseļošanai; tāpat aplūkojama arī ķīmisko vielu, produktu un atkritumu savstarpējā sakarība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

ekoinovācija bīstamu vielu un jaunu, iespējami bīstamu ķīmisku vielu radītā vides piesārņojuma novēršanai un atveseļošanai; tāpat aplūkojama arī ķīmisko vielu, produktu un atkritumu savstarpējā sakarība;

| — | ekoinovācija bīstamu vielu un jaunu, iespējami bīstamu ķīmisku vielu radītā vides piesārņojuma novēršanai un atveseļošanai; tāpat aplūkojama arī
  ekosistēmu,
  ķīmisko vielu, produktu un atkritumu savstarpējā sakarība; |
| --- | --- |

—

ekoinovācija bīstamu vielu un jaunu, iespējami bīstamu ķīmisku vielu radītā vides piesārņojuma novēršanai un atveseļošanai; tāpat aplūkojama arī
  ekosistēmu,
  ķīmisko vielu, produktu un atkritumu savstarpējā sakarība;

ekosistēmu,

Grozījums Nr. 192

Grozījums Nr. 192

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.7. punkts – 2. daļa – 5.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 5. punkts – 5.2. apakšpunkts – 5.2.7. punkts – 2. daļa – 5.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | lielāka izpratne par biobāzētu produktu ieviešanas virzītājspēkiem un šķēršļiem, veicot pētniecību par aprites ekonomikas marķēšanu, etiķetēm, standartu piemērošanu, sertifikācijas shēmām, publisko iepirkumu un regulatīvajām darbībām, tostarp no globālās konkurences perspektīvas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

lielāka izpratne par biobāzētu produktu ieviešanas virzītājspēkiem un šķēršļiem, veicot pētniecību par aprites ekonomikas marķēšanu, etiķetēm, standartu piemērošanu, sertifikācijas shēmām, publisko iepirkumu un regulatīvajām darbībām, tostarp no globālās konkurences perspektīvas.

lielāka izpratne par biobāzētu produktu ieviešanas virzītājspēkiem un šķēršļiem, veicot pētniecību par aprites ekonomikas marķēšanu, etiķetēm, standartu piemērošanu, sertifikācijas shēmām, publisko iepirkumu un regulatīvajām darbībām, tostarp no globālās konkurences perspektīvas.

Grozījums Nr. 193

Grozījums Nr. 193

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.1. apakšpunkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.1. apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai nodrošinātu labu valsts politiku, būtiska nozīme ir kvalitatīvām, uzticamām zinātniskām liecībām. Jaunām ES tiesību aktu iniciatīvām un priekšlikumiem ir vajadzīgas pārredzamas, visaptverošas un līdzsvarotas liecības, turpretim politikas īstenošanai vajadzīgas liecības, uz kuru pamata būtu iespējams noteikt un pārraudzīt to ietekmi un progresu. | Lai nodrošinātu labu valsts politiku, būtiska nozīme ir kvalitatīvām, uzticamām zinātniskām liecībām. Jaunām ES tiesību aktu iniciatīvām un priekšlikumiem ir vajadzīgas pārredzamas, visaptverošas un līdzsvarotas liecības, turpretim politikas īstenošanai vajadzīgas liecības
  un pārredzamība
  , uz kuru pamata būtu iespējams noteikt un pārraudzīt to ietekmi un progresu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai nodrošinātu labu valsts politiku, būtiska nozīme ir kvalitatīvām, uzticamām zinātniskām liecībām. Jaunām ES tiesību aktu iniciatīvām un priekšlikumiem ir vajadzīgas pārredzamas, visaptverošas un līdzsvarotas liecības, turpretim politikas īstenošanai vajadzīgas liecības, uz kuru pamata būtu iespējams noteikt un pārraudzīt to ietekmi un progresu.

Lai nodrošinātu labu valsts politiku, būtiska nozīme ir kvalitatīvām, uzticamām zinātniskām liecībām. Jaunām ES tiesību aktu iniciatīvām un priekšlikumiem ir vajadzīgas pārredzamas, visaptverošas un līdzsvarotas liecības, turpretim politikas īstenošanai vajadzīgas liecības
  un pārredzamība
  , uz kuru pamata būtu iespējams noteikt un pārraudzīt to ietekmi un progresu.

un pārredzamība

Grozījums Nr. 194

Grozījums Nr. 194

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.1. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Zināšanas un dati arvien strauji pieaug. Ja politikas veidotāji grib tos izprast un no tiem gūt kādu labumu, tie jāpārbauda un jāatlasa. Visiem Komisijas dienestiem ir arī nepieciešamas visaptverošas zinātniskās metodes un analītiskie rīki, jo īpaši, lai paredzētu gaidāmās sabiedrības problēmas un atbalstītu labāku regulējumu. Tas ietver novatoriskus procesus, kas iesaistītu ieinteresētās personas un pilsoņus politikas veidošanas jautājumos. | Zināšanas un dati arvien strauji pieaug. Ja politikas veidotāji grib tos izprast un no tiem gūt kādu labumu, tie jāpārbauda un jāatlasa. Visiem Komisijas dienestiem ir arī nepieciešamas visaptverošas zinātniskās metodes un analītiskie rīki, jo īpaši, lai paredzētu gaidāmās sabiedrības problēmas un
  / vai laikus reaģētu uz tām, kā arī
  atbalstītu labāku regulējumu. Tas ietver novatoriskus procesus, kas iesaistītu ieinteresētās personas un pilsoņus politikas veidošanas jautājumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Zināšanas un dati arvien strauji pieaug. Ja politikas veidotāji grib tos izprast un no tiem gūt kādu labumu, tie jāpārbauda un jāatlasa. Visiem Komisijas dienestiem ir arī nepieciešamas visaptverošas zinātniskās metodes un analītiskie rīki, jo īpaši, lai paredzētu gaidāmās sabiedrības problēmas un atbalstītu labāku regulējumu. Tas ietver novatoriskus procesus, kas iesaistītu ieinteresētās personas un pilsoņus politikas veidošanas jautājumos.

Zināšanas un dati arvien strauji pieaug. Ja politikas veidotāji grib tos izprast un no tiem gūt kādu labumu, tie jāpārbauda un jāatlasa. Visiem Komisijas dienestiem ir arī nepieciešamas visaptverošas zinātniskās metodes un analītiskie rīki, jo īpaši, lai paredzētu gaidāmās sabiedrības problēmas un
  / vai laikus reaģētu uz tām, kā arī
  atbalstītu labāku regulējumu. Tas ietver novatoriskus procesus, kas iesaistītu ieinteresētās personas un pilsoņus politikas veidošanas jautājumos.

/ vai laikus reaģētu uz tām, kā arī

Grozījums Nr. 195

Grozījums Nr. 195

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.1. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.1. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | datu
  pārvaldība,
  datu
  apmaiņa un saskanība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

datu
  pārvaldība,
  datu
  apmaiņa un saskanība.

datu

datu

| — | FAIR datu
  pārvaldība, apmaiņa un saskanība. |
| --- | --- |

—

FAIR datu
  pārvaldība, apmaiņa un saskanība.

FAIR datu

Grozījums Nr. 196

Grozījums Nr. 196

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – virsraksts

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.2.2. | Globālas problēmas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.2.2.

Globālas problēmas

| 6.2.2. | Globālas problēmas
  un Eiropas konkurētspēja |
| --- | --- |

6.2.2.

Globālas problēmas
  un Eiropas konkurētspēja

un Eiropas konkurētspēja

Grozījums Nr. 197

Grozījums Nr. 197

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| JRC dos ieguldījumu konkrētā ES politikā un saistībās, ko risina
  piecas
  globālo problēmu kopas, īpaši ES saistības pret ilgtspējīgas attīstības mērķiem. | JRC dos ieguldījumu konkrētā ES politikā un saistībās, ko risina
  sešas
  globālo problēmu kopas, īpaši ES saistības pret ilgtspējīgas attīstības mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

JRC dos ieguldījumu konkrētā ES politikā un saistībās, ko risina
  piecas
  globālo problēmu kopas, īpaši ES saistības pret ilgtspējīgas attīstības mērķiem.

piecas

JRC dos ieguldījumu konkrētā ES politikā un saistībās, ko risina
  sešas
  globālo problēmu kopas, īpaši ES saistības pret ilgtspējīgas attīstības mērķiem.

sešas

Grozījums Nr. 198

Grozījums Nr. 198

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – virsraksts

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Iekļaujoša un
  droša
  sabiedrība |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

Iekļaujoša un
  droša
  sabiedrība

droša

| 2. | Iekļaujoša un
  radoša
  sabiedrība |
| --- | --- |

2.

Iekļaujoša un
  radoša
  sabiedrība

radoša

Grozījums Nr. 199

Grozījums Nr. 199

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Pētījumi par nevienlīdzību, nabadzību un atstumtību, sociālo mobilitāti, kultūras daudzveidību un prasmēm; sociālo, demogrāfisko un tehnoloģisko pārmaiņu novērtējums saistībā ar ekonomiku un sabiedrību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Pētījumi par nevienlīdzību, nabadzību un atstumtību, sociālo mobilitāti, kultūras daudzveidību un prasmēm; sociālo, demogrāfisko un tehnoloģisko pārmaiņu novērtējums saistībā ar ekonomiku un sabiedrību;

| — | Pētījumi par nevienlīdzību, nabadzību un atstumtību, sociālo mobilitāti, kultūras daudzveidību un prasmēm; sociālo, demogrāfisko
  , ģeogrāfisko
  un tehnoloģisko pārmaiņu novērtējums saistībā ar ekonomiku un sabiedrību; |
| --- | --- |

—

Pētījumi par nevienlīdzību, nabadzību un atstumtību, sociālo mobilitāti, kultūras daudzveidību un prasmēm; sociālo, demogrāfisko
  , ģeogrāfisko
  un tehnoloģisko pārmaiņu novērtējums saistībā ar ekonomiku un sabiedrību;

, ģeogrāfisko

Grozījums Nr. 200

Grozījums Nr. 200

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | atbalsts
  kultūras mantojuma saglabāšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

atbalsts
  kultūras mantojuma saglabāšanai;

atbalsts

| — | pētījumi par kultūras un radošās industrijas ekonomisko un sociālo ieguldījumu, tostarp statistikas sagatavošana un atbalsts materiālā un nemateriālā
  kultūras mantojuma saglabāšanai; |
| --- | --- |

—

pētījumi par kultūras un radošās industrijas ekonomisko un sociālo ieguldījumu, tostarp statistikas sagatavošana un atbalsts materiālā un nemateriālā
  kultūras mantojuma saglabāšanai;

pētījumi par kultūras un radošās industrijas ekonomisko un sociālo ieguldījumu, tostarp statistikas sagatavošana un atbalsts materiālā un nemateriālā

Grozījums Nr. 201

Grozījums Nr. 201

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 3.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 3.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | pētījumi par zinātnisko un tehnoloģisko pārmaiņu sociālo ietekmi dalībvalstīs un reģionos, tostarp attiecībā uz iedzīvotājiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

pētījumi par zinātnisko un tehnoloģisko pārmaiņu sociālo ietekmi dalībvalstīs un reģionos, tostarp attiecībā uz iedzīvotājiem;

pētījumi par zinātnisko un tehnoloģisko pārmaiņu sociālo ietekmi dalībvalstīs un reģionos, tostarp attiecībā uz iedzīvotājiem;

Grozījums Nr. 202

Grozījums Nr. 202

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 2.a punkts (jauns)

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2 a. | Droša sabiedrība |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2 a.

2 a.

Droša sabiedrība

Grozījums Nr. 203

Grozījums Nr. 203

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 3. punkts – virsraksts

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 3. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Digitalizācija un
  rūpniecība |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

Digitalizācija un
  rūpniecība

rūpniecība

| 3. | Digitalizācija
  , rūpniecība
  un
  kosmoss |
| --- | --- |

3.

Digitalizācija
  , rūpniecība
  un
  kosmoss

, rūpniecība

kosmoss

Grozījums Nr. 204

Grozījums Nr. 204

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 3. punkts – 4. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 3. punkts – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | pētījumi par nanotehnoloģijām un citām svarīgām pamattehnoloģijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

pētījumi par nanotehnoloģijām un citām svarīgām pamattehnoloģijām;

pētījumi par nanotehnoloģijām un citām svarīgām pamattehnoloģijām;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 205

Grozījums Nr. 205

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 4. punkts – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 4. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Atbalsts ES klimata, enerģētikas un transporta politikas īstenošanai,
  pāreja
  uz
  mazoglekļa
  ekonomiku un dekarbonizācijas stratēģijas
  līdz 2050. gadam
  ; integrētu valstu klimata un enerģētikas plānu analīze; dekarbonizācijas ceļa novērtējums visās nozarēs, arī lauksaimniecībā un zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības kontekstā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Atbalsts ES klimata, enerģētikas un transporta politikas īstenošanai,
  pāreja
  uz
  mazoglekļa
  ekonomiku un dekarbonizācijas stratēģijas
  līdz 2050. gadam
  ; integrētu valstu klimata un enerģētikas plānu analīze; dekarbonizācijas ceļa novērtējums visās nozarēs, arī lauksaimniecībā un zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības kontekstā;

pāreja

mazoglekļa

līdz 2050. gadam

| — | Atbalsts ES klimata, enerģētikas un transporta politikas īstenošanai,
  paredzot pāreju
  uz
  siltumnīcefekta gāzu nulles emisijas
  ekonomiku
  , tostarp mazoglekļa tehnoloģijas
  un dekarbonizācijas stratēģijas; integrētu valstu klimata un enerģētikas plānu analīze; dekarbonizācijas ceļa novērtējums visās nozarēs, arī lauksaimniecībā un zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības kontekstā; |
| --- | --- |

—

Atbalsts ES klimata, enerģētikas un transporta politikas īstenošanai,
  paredzot pāreju
  uz
  siltumnīcefekta gāzu nulles emisijas
  ekonomiku
  , tostarp mazoglekļa tehnoloģijas
  un dekarbonizācijas stratēģijas; integrētu valstu klimata un enerģētikas plānu analīze; dekarbonizācijas ceļa novērtējums visās nozarēs, arī lauksaimniecībā un zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības kontekstā;

paredzot pāreju

siltumnīcefekta gāzu nulles emisijas

, tostarp mazoglekļa tehnoloģijas

Grozījums Nr. 206

Grozījums Nr. 206

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 4. punkts – 2. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 4. punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | risku novērtējums
  neaizsargātās ekosistēmās, kritiskajās
  ekonomikas
  nozarēs
  un
  infrastruktūrā
  , koncentrējoties uz pielāgošanās stratēģijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

risku novērtējums
  neaizsargātās ekosistēmās, kritiskajās
  ekonomikas
  nozarēs
  un
  infrastruktūrā
  , koncentrējoties uz pielāgošanās stratēģijām;

neaizsargātās ekosistēmās, kritiskajās

nozarēs

infrastruktūrā

| — | risku novērtējums
  un iespējamie risinājumi attiecībā uz neaizsargātām ekosistēmām un kritiskajām
  ekonomikas
  nozarēm
  un
  infrastruktūru
  , koncentrējoties uz
  mazināšanas un
  pielāgošanās stratēģijām; |
| --- | --- |

—

risku novērtējums
  un iespējamie risinājumi attiecībā uz neaizsargātām ekosistēmām un kritiskajām
  ekonomikas
  nozarēm
  un
  infrastruktūru
  , koncentrējoties uz
  mazināšanas un
  pielāgošanās stratēģijām;

un iespējamie risinājumi attiecībā uz neaizsargātām ekosistēmām un kritiskajām

nozarēm

infrastruktūru

mazināšanas un

Grozījums Nr. 207

Grozījums Nr. 207

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 4. punkts – 3. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 4. punkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | enerģijas savienības pētniecības un attīstības dimensijas analīze; Eiropas Savienības konkurētspējas novērtējums pasaules tīrās enerģijas tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

enerģijas savienības pētniecības un attīstības dimensijas analīze; Eiropas Savienības konkurētspējas novērtējums pasaules tīrās enerģijas tirgū;

| — | enerģijas savienības pētniecības un attīstības dimensijas analīze; Eiropas Savienības konkurētspējas novērtējums pasaules tīrās enerģijas
  , jo īpaši atjaunojamo energoresursu,
  tirgū; |
| --- | --- |

—

enerģijas savienības pētniecības un attīstības dimensijas analīze; Eiropas Savienības konkurētspējas novērtējums pasaules tīrās enerģijas
  , jo īpaši atjaunojamo energoresursu,
  tirgū;

, jo īpaši atjaunojamo energoresursu,

Grozījums Nr. 208

Grozījums Nr. 208

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 4. punkts – 5. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 4. punkts – 5. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | ēku, viedu un ilgtspējīgu pilsētu un rūpniecības
  ēku
  enerģijas patēriņa analīze; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

ēku, viedu un ilgtspējīgu pilsētu un rūpniecības
  ēku
  enerģijas patēriņa analīze;

ēku

| — | ēku, viedu un ilgtspējīgu pilsētu un rūpniecības
  nozaru
  enerģijas patēriņa
  un klimata pārmaiņu mazināšanas potenciāla
  analīze; |
| --- | --- |

—

ēku, viedu un ilgtspējīgu pilsētu un rūpniecības
  nozaru
  enerģijas patēriņa
  un klimata pārmaiņu mazināšanas potenciāla
  analīze;

nozaru

un klimata pārmaiņu mazināšanas potenciāla

Grozījums Nr. 209

Grozījums Nr. 209

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 4. punkts – 8. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 4. punkts – 8. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | atbalsts
  enerģētikas
  pārejai
  , ieskaitot Pilsētas mēru paktu
  ,
  tīru enerģiju ES salām, jutīgiem reģioniem un Āfrikai
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

atbalsts
  enerģētikas
  pārejai
  , ieskaitot Pilsētas mēru paktu
  ,
  tīru enerģiju ES salām, jutīgiem reģioniem un Āfrikai
  ;

enerģētikas

, ieskaitot Pilsētas mēru paktu

tīru enerģiju ES salām, jutīgiem reģioniem un Āfrikai

| — | atbalsts pārejai
  uz dekarbonizētām energosistēmām
  ,
  tostarp ļoti energoefektīvām un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītām energosistēmām
  ; |
| --- | --- |

—

atbalsts pārejai
  uz dekarbonizētām energosistēmām
  ,
  tostarp ļoti energoefektīvām un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītām energosistēmām
  ;

uz dekarbonizētām energosistēmām

tostarp ļoti energoefektīvām un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītām energosistēmām

Grozījums Nr. 210

Grozījums Nr. 210

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 5. punkts – virsraksts

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 5. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5. | Pārtika
  un
  dabas resursi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.

Pārtika
  un
  dabas resursi

un

| 5. | Pārtika, dabas resursi
  un lauksaimniecība |
| --- | --- |

5.

Pārtika, dabas resursi
  un lauksaimniecība

un lauksaimniecība

Grozījums Nr. 211

Grozījums Nr. 211

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 5. punkts – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 5. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Pētniecība, kur ietverta zeme, augsne, meži, gaiss, ūdens, jūras resursi,
  izejmateriāli
  un bioloģiskā daudzveidība dabas kapitāla
  efektīvas saglabāšanas
  ,
  atjaunošanas
  un
  ilgtspējīgas izmantošanas atbalstam, iekļaujot
  ilgtspējīgu resursu pārvaldību Āfrikā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Pētniecība, kur ietverta zeme, augsne, meži, gaiss, ūdens, jūras resursi,
  izejmateriāli
  un bioloģiskā daudzveidība dabas kapitāla
  efektīvas saglabāšanas
  ,
  atjaunošanas
  un
  ilgtspējīgas izmantošanas atbalstam, iekļaujot
  ilgtspējīgu resursu pārvaldību Āfrikā;

izejmateriāli

efektīvas saglabāšanas

atjaunošanas

ilgtspējīgas izmantošanas atbalstam, iekļaujot

| — | Pētniecība, kur ietverta zeme, augsne, meži, gaiss, ūdens, jūras resursi,
  izejvielas
  un bioloģiskā daudzveidība
  , ar mērķi atbalstīt
  dabas kapitāla
  efektīvu saglabāšanu
  ,
  atjaunošanu
  un
  ilgtspējīgu izmantošanu, tostarp taisnīgu un
  ilgtspējīgu resursu pārvaldību Āfrikā; |
| --- | --- |

—

Pētniecība, kur ietverta zeme, augsne, meži, gaiss, ūdens, jūras resursi,
  izejvielas
  un bioloģiskā daudzveidība
  , ar mērķi atbalstīt
  dabas kapitāla
  efektīvu saglabāšanu
  ,
  atjaunošanu
  un
  ilgtspējīgu izmantošanu, tostarp taisnīgu un
  ilgtspējīgu resursu pārvaldību Āfrikā;

izejvielas

, ar mērķi atbalstīt

efektīvu saglabāšanu

atjaunošanu

ilgtspējīgu izmantošanu, tostarp taisnīgu un

Grozījums Nr. 212

Grozījums Nr. 212

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 5. punkts – 3. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 5. punkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | klimata pārmaiņu un potenciālo seku mazināšanas un pielāgošanās pasākumu novērtējums lauksaimniecības un
  zivsaimniecības
  politikā, ieskaitot
  pārtikas nodrošinājumu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

klimata pārmaiņu un potenciālo seku mazināšanas un pielāgošanās pasākumu novērtējums lauksaimniecības un
  zivsaimniecības
  politikā, ieskaitot
  pārtikas nodrošinājumu
  ;

zivsaimniecības

pārtikas nodrošinājumu

| — | klimata pārmaiņu un potenciālo seku mazināšanas un pielāgošanās pasākumu novērtējums lauksaimniecības
  , zivsaimniecības
  un
  mežsaimniecības
  politikā, ieskaitot
  uzturdrošību
  ; |
| --- | --- |

—

klimata pārmaiņu un potenciālo seku mazināšanas un pielāgošanās pasākumu novērtējums lauksaimniecības
  , zivsaimniecības
  un
  mežsaimniecības
  politikā, ieskaitot
  uzturdrošību
  ;

, zivsaimniecības

mežsaimniecības

uzturdrošību

Grozījums Nr. 213

Grozījums Nr. 213

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 5. punkts – 4. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.2. punkts – 2. daļa – 5. punkts – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | lauksaimniecības resursu uzraudzība un prognozēšana ES un kaimiņreģionu valstīs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

lauksaimniecības resursu uzraudzība un prognozēšana ES un kaimiņreģionu valstīs;

| — | lauksaimniecības
  un mežsaimniecības
  resursu uzraudzība un prognozēšana ES un kaimiņreģionu valstīs; |
| --- | --- |

—

lauksaimniecības
  un mežsaimniecības
  resursu uzraudzība un prognozēšana ES un kaimiņreģionu valstīs;

un mežsaimniecības

Grozījums Nr. 214

Grozījums Nr. 214

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.3. punkts – 1. daļa

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| JRC veicinās inovācijas un tehnoloģiju pārnesi, veicot tālāk minētās darbības. Tas atbalstīs iekšējā tirgus darbību un Savienības ekonomikas pārvaldību. Tas palīdzēs attīstīt un uzraudzīt politiku, kas vērsta uz sociālāku un ilgtspējīgāku Eiropu. Tas atbalstīs ES ārējo dimensiju un starptautiskos mērķus, kā arī palīdzēs veicināt labu pārvaldību. Labi funkcionējošs iekšējais tirgus ar spēcīgu ekonomikas pārvaldību un godīgu sociālo sistēmu sekmēs inovāciju
  un uzlabos konkurētspēju
  . | JRC veicinās inovācijas un tehnoloģiju pārnesi, veicot tālāk minētās darbības. Tas atbalstīs iekšējā tirgus darbību un Savienības ekonomikas pārvaldību. Tas palīdzēs attīstīt un uzraudzīt politiku, kas vērsta uz sociālāku un ilgtspējīgāku Eiropu. Tas atbalstīs ES ārējo dimensiju un starptautiskos mērķus, kā arī palīdzēs veicināt labu pārvaldību. Labi funkcionējošs iekšējais tirgus ar spēcīgu ekonomikas pārvaldību un godīgu sociālo sistēmu sekmēs inovāciju
  , konkurētspēju, darbvietu radīšanu, sociālo iekļaušanu un labjutību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

JRC veicinās inovācijas un tehnoloģiju pārnesi, veicot tālāk minētās darbības. Tas atbalstīs iekšējā tirgus darbību un Savienības ekonomikas pārvaldību. Tas palīdzēs attīstīt un uzraudzīt politiku, kas vērsta uz sociālāku un ilgtspējīgāku Eiropu. Tas atbalstīs ES ārējo dimensiju un starptautiskos mērķus, kā arī palīdzēs veicināt labu pārvaldību. Labi funkcionējošs iekšējais tirgus ar spēcīgu ekonomikas pārvaldību un godīgu sociālo sistēmu sekmēs inovāciju
  un uzlabos konkurētspēju
  .

un uzlabos konkurētspēju

JRC veicinās inovācijas un tehnoloģiju pārnesi, veicot tālāk minētās darbības. Tas atbalstīs iekšējā tirgus darbību un Savienības ekonomikas pārvaldību. Tas palīdzēs attīstīt un uzraudzīt politiku, kas vērsta uz sociālāku un ilgtspējīgāku Eiropu. Tas atbalstīs ES ārējo dimensiju un starptautiskos mērķus, kā arī palīdzēs veicināt labu pārvaldību. Labi funkcionējošs iekšējais tirgus ar spēcīgu ekonomikas pārvaldību un godīgu sociālo sistēmu sekmēs inovāciju
  , konkurētspēju, darbvietu radīšanu, sociālo iekļaušanu un labjutību
  .

, konkurētspēju, darbvietu radīšanu, sociālo iekļaušanu un labjutību

Grozījums Nr. 215

Grozījums Nr. 215

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.4. punkts – 2. daļa – 5. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.4. punkts – 2. daļa – 5. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | atvērtā zinātne un atvērtie dati. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

atvērtā zinātne un atvērtie dati.

| — | atvērtā zinātne un atvērtie
  FAIR (sameklējami, pieejami, atkalizmantojami un sadarbspējīgi)
  dati. |
| --- | --- |

—

atvērtā zinātne un atvērtie
  FAIR (sameklējami, pieejami, atkalizmantojami un sadarbspējīgi)
  dati.

FAIR (sameklējami, pieejami, atkalizmantojami un sadarbspējīgi)

Grozījums Nr. 216

Grozījums Nr. 216

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.5. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – II pīlārs – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts – 6.2.5. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Reģionālās un pilsētpolitikas īstenošana, viedas specializācijas stratēģijas, stratēģijas pārejas procesā esošo reģionu ekonomisko pārmaiņu īstenošanai, integrētas pilsētattīstības stratēģijas un dati; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Reģionālās un pilsētpolitikas īstenošana, viedas specializācijas stratēģijas, stratēģijas pārejas procesā esošo reģionu ekonomisko pārmaiņu īstenošanai, integrētas pilsētattīstības stratēģijas un dati;

| — | Reģionālās un pilsētpolitikas īstenošana, viedas specializācijas stratēģijas, stratēģijas pārejas procesā esošo reģionu ekonomisko pārmaiņu īstenošanai, integrētas pilsētattīstības
  un lauku attīstības
  stratēģijas un dati; |
| --- | --- |

—

Reģionālās un pilsētpolitikas īstenošana, viedas specializācijas stratēģijas, stratēģijas pārejas procesā esošo reģionu ekonomisko pārmaiņu īstenošanai, integrētas pilsētattīstības
  un lauku attīstības
  stratēģijas un dati;

un lauku attīstības

Grozījums Nr. 217

Grozījums Nr. 217

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs

I pielikums – III pīlārs

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| III
  ATVĒRTĀ INOVĀCIJA | III
  INOVATĪVĀ EIROPA |
| Atvērta
  inovācija ir būtisks piemērs, kā ES turpināt nodrošināt savu pilsoņu labklājību un risināt nākotnes problēmas. Lai to īstenotu, nepieciešama sistemātiska, visaptveroša un daudzpusīga pieeja. Eiropas ekonomiskais progress, sociālā labklājība un dzīves kvalitāte balstās uz tās spēju paaugstināt ražīgumu un izaugsmi, savukārt šī spēja lielā mērā ir atkarīga no tās prasmes ieviest jauninājumus. Inovācija ir arī būtisks risinājums galvenajām problēmām, kuras ES prognozē nākotnē. | Atvērtā
  inovācija ir būtisks piemērs, kā ES turpināt nodrošināt savu pilsoņu labklājību un risināt nākotnes problēmas. Lai to īstenotu, nepieciešama sistemātiska, visaptveroša un daudzpusīga pieeja. Eiropas ekonomiskais progress, sociālā labklājība un dzīves kvalitāte balstās uz tās spēju paaugstināt ražīgumu un izaugsmi, savukārt šī spēja lielā mērā ir atkarīga no tās prasmes ieviest jauninājumus. Inovācija ir arī būtisks risinājums galvenajām problēmām, kuras ES prognozē nākotnē. |
| Tāpat kā iepriekšējai pamatprogrammai,
  “Eiropas apvāršņa”
  kodols ir inovācija. Tiekšanās pēc jaunām idejām, produktiem un procesiem virza
  “Eiropas apvāršņa”
  mērķus un īsteno kārtības no stratēģiskās plānošanas līdz uzaicinājumu izdošanai, un šī tiekšanās saglabājas no jebkura atbalstītā projekta sākuma līdz tā beigām, no teorētiskās pētniecības līdz rūpniecības vai tehnoloģiskās rīcības plāniem un uzdevumiem. | Tāpat kā iepriekšējai pamatprogrammai,
  arī pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”
  kodols ir inovācija. Tiekšanās pēc jaunām idejām, produktiem un procesiem virza
  “Apvārsnis Eiropa”
  mērķus un īsteno kārtības no stratēģiskās plānošanas līdz uzaicinājumu izdošanai, un šī tiekšanās saglabājas no jebkura atbalstītā projekta sākuma līdz tā beigām, no teorētiskās pētniecības līdz rūpniecības vai tehnoloģiskās rīcības plāniem un uzdevumiem. |
| Taču inovācijai ir nepieciešami īpaši pasākumi, jo Eiropas Savienībai ir izlēmīgi jāuzlabo nosacījumi un vide, kurā inovācija var plaukt, lai inovācijas ekosistēmas dalībnieki būtu spējīgi ātri dalīties ar idejām un jaunās idejas un tehnoloģijas tiktu ātri pārvērstas produktos un pakalpojumos, ko ES ir nepieciešams nodrošināt. | Taču inovācijai ir nepieciešami īpaši pasākumi, jo Eiropas Savienībai ir izlēmīgi jāuzlabo nosacījumi un vide, kurā inovācija var plaukt, lai inovācijas ekosistēmas dalībnieki būtu spējīgi ātri dalīties ar idejām un jaunās idejas un tehnoloģijas tiktu ātri pārvērstas produktos un pakalpojumos, ko ES ir nepieciešams nodrošināt. |
| Pēdējās desmitgadēs ir radušies nozīmīgi jauni tirgi pasaules līmenī izklaides, plašsaziņas līdzekļu, veselības aprūpes, izmitināšanas un mazumtirdzniecības jomās, kuru pamatā ir kardināli jauninājumi IKT, biotehnoloģiju, interneta, kā arī platformu ekonomikas sfērās. Šīs tirgu
  radītājas novācijas
  , kas ietekmē ES ekonomiku kopumā, tiek izmantotas strauji augošos un bieži vien jaunos uzņēmumos.
  Bet
  tikai daži no tiem
  nāk no ES
  . | Pēdējās desmitgadēs ir radušies nozīmīgi jauni tirgi pasaules līmenī izklaides, plašsaziņas līdzekļu,
  saziņas,
  veselības aprūpes, izmitināšanas un mazumtirdzniecības jomās, kuru pamatā ir kardināli jauninājumi IKT, biotehnoloģiju, interneta, kā arī platformu ekonomikas sfērās. Šīs tirgu
  radošās inovācijas
  , kas ietekmē ES ekonomiku kopumā, tiek izmantotas strauji augošos un bieži vien jaunos uzņēmumos.
  Tomēr
  tikai daži no tiem
  ir izveidoti un attīstās Eiropas Savienībā
  . |
| Strauji tuvojas jauns globāls inovācijas
  panākumu
  vilnis, kura pamatā būs arvien vairāk
  “dziļo tehnoloģiju”
  , tādu, kā, piemēram, blokķēde, mākslīgais intelekts, genomika un robotika, kā arī citas tehnoloģijas,
  kuras tikpat labi var rasties
  arī no individuāliem
  novatoriem
  un pilsoņu kopienām. Tiem visiem kopīgs ir tas, ka tie veido dažādu tehnoloģiju, rūpniecības nozaru un zinātnes disciplīnu krustojumu, piedāvājot radikāli jaunas produktu, procesu, pakalpojumu un uzņēmējdarbības modeļu kombinācijas, kam ir potenciāls jaunu tirgu atvēršanai visā pasaulē. Papildus tiks ietekmētas arī tādas nozares kā ražošana, finansiālie pakalpojumi, transporta nozare vai enerģētika. | Strauji tuvojas jauns globāls
  revolucionāras un graujošas
  inovācijas vilnis,
  arī sociālajā un tehnoloģiskajā jomā,
  kura pamatā būs arvien vairāk
  ′′dziļo tehnoloģiju′′
  , tādu, kā, piemēram, blokķēde, mākslīgais intelekts, genomika un robotika, kā arī citas tehnoloģijas,
  kas var nākt ne tikai no uzņēmumiem vai pētniecības organizācijām, bet
  arī no individuāliem
  inovatoriem
  un pilsoņu kopienām. Tiem visiem kopīgs ir tas, ka tie veido dažādu tehnoloģiju, rūpniecības nozaru un zinātnes disciplīnu krustojumu, piedāvājot radikāli jaunas produktu, procesu, pakalpojumu
  , standartu
  un uzņēmējdarbības modeļu kombinācijas, kam ir potenciāls jaunu tirgu atvēršanai visā pasaulē. Papildus tiks ietekmētas arī tādas nozares kā ražošana, finansiālie pakalpojumi, transporta nozare vai enerģētika. |
| Eiropai šis inovācijas vilnis jāizmanto. Tas nāk izdevīgā laikā, jo šis vilnis skars “dziļo tehnoloģiju” jomas, piemēram, mākslīgo intelektu, kvantu tehnoloģijas, tīrās enerģijas avotus — jomas, kurās Eiropai ir zināmas konkurētspējas priekšrocības, jo īpaši attiecībā uz zinātni un zināšanām, un tā var balstīties uz ciešu sadarbību starp valsts un privāto sektoru (kā, piemēram, veselības aprūpes vai enerģētikas nozarē). | Eiropai šis inovācijas vilnis jāizmanto. Tas nāk izdevīgā laikā, jo šis vilnis skars “dziļo tehnoloģiju” jomas, piemēram, mākslīgo intelektu, kvantu tehnoloģijas, tīrās enerģijas avotus — jomas, kurās Eiropai ir zināmas konkurētspējas priekšrocības, jo īpaši attiecībā uz zinātni un zināšanām, un tā var balstīties uz ciešu sadarbību starp valsts un privāto sektoru (kā, piemēram, veselības aprūpes vai enerģētikas nozarē). |
| Lai Eiropa būtu jaunā inovācijas viļņa vadībā, jāatrisina tālāk izklāstītās
  no tā izrietošās
  problēmas: | Lai Eiropa būtu jaunā inovācijas viļņa vadībā, jāatrisina tālāk izklāstītās
  saistītās
  problēmas: |
| — | jāuzlabo zinātnes transformācija inovācijā, lai paātrinātu ideju, tehnoloģiju un talanta tālāknodošanu no pētniecības bāzes jaunuzņēmumiem un rūpniecībai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

III
  ATVĒRTĀ INOVĀCIJA

ATVĒRTĀ INOVĀCIJA

III
  INOVATĪVĀ EIROPA

INOVATĪVĀ EIROPA

Atvērta
  inovācija ir būtisks piemērs, kā ES turpināt nodrošināt savu pilsoņu labklājību un risināt nākotnes problēmas. Lai to īstenotu, nepieciešama sistemātiska, visaptveroša un daudzpusīga pieeja. Eiropas ekonomiskais progress, sociālā labklājība un dzīves kvalitāte balstās uz tās spēju paaugstināt ražīgumu un izaugsmi, savukārt šī spēja lielā mērā ir atkarīga no tās prasmes ieviest jauninājumus. Inovācija ir arī būtisks risinājums galvenajām problēmām, kuras ES prognozē nākotnē.

Atvērta

Atvērtā
  inovācija ir būtisks piemērs, kā ES turpināt nodrošināt savu pilsoņu labklājību un risināt nākotnes problēmas. Lai to īstenotu, nepieciešama sistemātiska, visaptveroša un daudzpusīga pieeja. Eiropas ekonomiskais progress, sociālā labklājība un dzīves kvalitāte balstās uz tās spēju paaugstināt ražīgumu un izaugsmi, savukārt šī spēja lielā mērā ir atkarīga no tās prasmes ieviest jauninājumus. Inovācija ir arī būtisks risinājums galvenajām problēmām, kuras ES prognozē nākotnē.

Atvērtā

Tāpat kā iepriekšējai pamatprogrammai,
  “Eiropas apvāršņa”
  kodols ir inovācija. Tiekšanās pēc jaunām idejām, produktiem un procesiem virza
  “Eiropas apvāršņa”
  mērķus un īsteno kārtības no stratēģiskās plānošanas līdz uzaicinājumu izdošanai, un šī tiekšanās saglabājas no jebkura atbalstītā projekta sākuma līdz tā beigām, no teorētiskās pētniecības līdz rūpniecības vai tehnoloģiskās rīcības plāniem un uzdevumiem.

“Eiropas apvāršņa”

“Eiropas apvāršņa”

Tāpat kā iepriekšējai pamatprogrammai,
  arī pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”
  kodols ir inovācija. Tiekšanās pēc jaunām idejām, produktiem un procesiem virza
  “Apvārsnis Eiropa”
  mērķus un īsteno kārtības no stratēģiskās plānošanas līdz uzaicinājumu izdošanai, un šī tiekšanās saglabājas no jebkura atbalstītā projekta sākuma līdz tā beigām, no teorētiskās pētniecības līdz rūpniecības vai tehnoloģiskās rīcības plāniem un uzdevumiem.

arī pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”

“Apvārsnis Eiropa”

Taču inovācijai ir nepieciešami īpaši pasākumi, jo Eiropas Savienībai ir izlēmīgi jāuzlabo nosacījumi un vide, kurā inovācija var plaukt, lai inovācijas ekosistēmas dalībnieki būtu spējīgi ātri dalīties ar idejām un jaunās idejas un tehnoloģijas tiktu ātri pārvērstas produktos un pakalpojumos, ko ES ir nepieciešams nodrošināt.

Taču inovācijai ir nepieciešami īpaši pasākumi, jo Eiropas Savienībai ir izlēmīgi jāuzlabo nosacījumi un vide, kurā inovācija var plaukt, lai inovācijas ekosistēmas dalībnieki būtu spējīgi ātri dalīties ar idejām un jaunās idejas un tehnoloģijas tiktu ātri pārvērstas produktos un pakalpojumos, ko ES ir nepieciešams nodrošināt.

Pēdējās desmitgadēs ir radušies nozīmīgi jauni tirgi pasaules līmenī izklaides, plašsaziņas līdzekļu, veselības aprūpes, izmitināšanas un mazumtirdzniecības jomās, kuru pamatā ir kardināli jauninājumi IKT, biotehnoloģiju, interneta, kā arī platformu ekonomikas sfērās. Šīs tirgu
  radītājas novācijas
  , kas ietekmē ES ekonomiku kopumā, tiek izmantotas strauji augošos un bieži vien jaunos uzņēmumos.
  Bet
  tikai daži no tiem
  nāk no ES
  .

radītājas novācijas

Bet

nāk no ES

Pēdējās desmitgadēs ir radušies nozīmīgi jauni tirgi pasaules līmenī izklaides, plašsaziņas līdzekļu,
  saziņas,
  veselības aprūpes, izmitināšanas un mazumtirdzniecības jomās, kuru pamatā ir kardināli jauninājumi IKT, biotehnoloģiju, interneta, kā arī platformu ekonomikas sfērās. Šīs tirgu
  radošās inovācijas
  , kas ietekmē ES ekonomiku kopumā, tiek izmantotas strauji augošos un bieži vien jaunos uzņēmumos.
  Tomēr
  tikai daži no tiem
  ir izveidoti un attīstās Eiropas Savienībā
  .

saziņas,

radošās inovācijas

Tomēr

ir izveidoti un attīstās Eiropas Savienībā

Strauji tuvojas jauns globāls inovācijas
  panākumu
  vilnis, kura pamatā būs arvien vairāk
  “dziļo tehnoloģiju”
  , tādu, kā, piemēram, blokķēde, mākslīgais intelekts, genomika un robotika, kā arī citas tehnoloģijas,
  kuras tikpat labi var rasties
  arī no individuāliem
  novatoriem
  un pilsoņu kopienām. Tiem visiem kopīgs ir tas, ka tie veido dažādu tehnoloģiju, rūpniecības nozaru un zinātnes disciplīnu krustojumu, piedāvājot radikāli jaunas produktu, procesu, pakalpojumu un uzņēmējdarbības modeļu kombinācijas, kam ir potenciāls jaunu tirgu atvēršanai visā pasaulē. Papildus tiks ietekmētas arī tādas nozares kā ražošana, finansiālie pakalpojumi, transporta nozare vai enerģētika.

panākumu

“dziļo tehnoloģiju”

kuras tikpat labi var rasties

novatoriem

Strauji tuvojas jauns globāls
  revolucionāras un graujošas
  inovācijas vilnis,
  arī sociālajā un tehnoloģiskajā jomā,
  kura pamatā būs arvien vairāk
  ′′dziļo tehnoloģiju′′
  , tādu, kā, piemēram, blokķēde, mākslīgais intelekts, genomika un robotika, kā arī citas tehnoloģijas,
  kas var nākt ne tikai no uzņēmumiem vai pētniecības organizācijām, bet
  arī no individuāliem
  inovatoriem
  un pilsoņu kopienām. Tiem visiem kopīgs ir tas, ka tie veido dažādu tehnoloģiju, rūpniecības nozaru un zinātnes disciplīnu krustojumu, piedāvājot radikāli jaunas produktu, procesu, pakalpojumu
  , standartu
  un uzņēmējdarbības modeļu kombinācijas, kam ir potenciāls jaunu tirgu atvēršanai visā pasaulē. Papildus tiks ietekmētas arī tādas nozares kā ražošana, finansiālie pakalpojumi, transporta nozare vai enerģētika.

revolucionāras un graujošas

arī sociālajā un tehnoloģiskajā jomā,

′′dziļo tehnoloģiju′′

kas var nākt ne tikai no uzņēmumiem vai pētniecības organizācijām, bet

inovatoriem

, standartu

Eiropai šis inovācijas vilnis jāizmanto. Tas nāk izdevīgā laikā, jo šis vilnis skars “dziļo tehnoloģiju” jomas, piemēram, mākslīgo intelektu, kvantu tehnoloģijas, tīrās enerģijas avotus — jomas, kurās Eiropai ir zināmas konkurētspējas priekšrocības, jo īpaši attiecībā uz zinātni un zināšanām, un tā var balstīties uz ciešu sadarbību starp valsts un privāto sektoru (kā, piemēram, veselības aprūpes vai enerģētikas nozarē).

Eiropai šis inovācijas vilnis jāizmanto. Tas nāk izdevīgā laikā, jo šis vilnis skars “dziļo tehnoloģiju” jomas, piemēram, mākslīgo intelektu, kvantu tehnoloģijas, tīrās enerģijas avotus — jomas, kurās Eiropai ir zināmas konkurētspējas priekšrocības, jo īpaši attiecībā uz zinātni un zināšanām, un tā var balstīties uz ciešu sadarbību starp valsts un privāto sektoru (kā, piemēram, veselības aprūpes vai enerģētikas nozarē).

Lai Eiropa būtu jaunā inovācijas viļņa vadībā, jāatrisina tālāk izklāstītās
  no tā izrietošās
  problēmas:

no tā izrietošās

Lai Eiropa būtu jaunā inovācijas viļņa vadībā, jāatrisina tālāk izklāstītās
  saistītās
  problēmas:

saistītās

—

jāuzlabo zinātnes transformācija inovācijā, lai paātrinātu ideju, tehnoloģiju un talanta tālāknodošanu no pētniecības bāzes jaunuzņēmumiem un rūpniecībai;

| — | jāuzlabo zinātnes transformācija inovācijā, lai paātrinātu ideju, tehnoloģiju un talanta tālāknodošanu no pētniecības bāzes jaunuzņēmumiem un rūpniecībai; |
| --- | --- |

—

jāuzlabo zinātnes transformācija inovācijā, lai paātrinātu ideju, tehnoloģiju un talanta tālāknodošanu no pētniecības bāzes jaunuzņēmumiem un rūpniecībai;

| — | jāpalielina sadarbība starp visu veidu novatoriem, jo īpaši jaunuzņēmumiem, MVU un lielākiem uzņēmumiem, uzlabojot to virzītājspēku un radot jaunas ekosistēmas; |
| --- | --- |

—

jāpalielina sadarbība starp visu veidu novatoriem, jo īpaši jaunuzņēmumiem, MVU un lielākiem uzņēmumiem, uzlabojot to virzītājspēku un radot jaunas ekosistēmas;

jāpalielina sadarbība starp visu veidu novatoriem, jo īpaši jaunuzņēmumiem, MVU un lielākiem uzņēmumiem, uzlabojot to virzītājspēku un radot jaunas ekosistēmas;

| — | Jāpaātrina
  rūpnieciskā transformācija
  : Eiropas rūpniecība atpaliek jaunu tehnoloģiju izmantošanas un izvēršanās ziņā: 77 % jauno un lielāko pētniecības un attīstības uzņēmumu atrodas ASV vai Āzijā, turpretī tikai 16 % atrodas Eiropā; |
| --- | --- |

—

Jāpaātrina
  rūpnieciskā transformācija
  : Eiropas rūpniecība atpaliek jaunu tehnoloģiju izmantošanas un izvēršanās ziņā: 77 % jauno un lielāko pētniecības un attīstības uzņēmumu atrodas ASV vai Āzijā, turpretī tikai 16 % atrodas Eiropā;

rūpnieciskā transformācija

| — | Jāpaātrina
  rūpniecības pārveide
  : Eiropas rūpniecība atpaliek jaunu tehnoloģiju izmantošanas un izvēršanās ziņā: 77 % jauno un lielāko pētniecības un attīstības uzņēmumu atrodas ASV vai Āzijā, turpretī tikai 16 % atrodas Eiropā; |
| --- | --- |

—

Jāpaātrina
  rūpniecības pārveide
  : Eiropas rūpniecība atpaliek jaunu tehnoloģiju izmantošanas un izvēršanās ziņā: 77 % jauno un lielāko pētniecības un attīstības uzņēmumu atrodas ASV vai Āzijā, turpretī tikai 16 % atrodas Eiropā;

rūpniecības pārveide

| — | Jāpalielina riska finansējums, lai aizpildītu finansējuma plaisas: Eiropas novatori cieš no zemā riska finansējuma piedāvājuma. Riska kapitāls ir būtisks faktors, lai
  kardinālus inovējumus
  pārvērstu pasaulē vadošos uzņēmumos, taču Eiropā tā rādītājs ir pat mazāks par ceturtdaļu no ASV un Āzijā piesaistītās summas. Eiropai ir jānodrošina iespējas izkustēties no “nāves punkta”, kura dēļ idejas un
  novācijas
  nespēj sasniegt tirgu tāpēc, ka ir plaisa starp valsts atbalstu un privātajiem ieguldījumiem, it īpaši – augsta riska revolucionārām
  novācijām
  un ilgtermiņa ieguldījumiem; |
| --- | --- |

—

Jāpalielina riska finansējums, lai aizpildītu finansējuma plaisas: Eiropas novatori cieš no zemā riska finansējuma piedāvājuma. Riska kapitāls ir būtisks faktors, lai
  kardinālus inovējumus
  pārvērstu pasaulē vadošos uzņēmumos, taču Eiropā tā rādītājs ir pat mazāks par ceturtdaļu no ASV un Āzijā piesaistītās summas. Eiropai ir jānodrošina iespējas izkustēties no “nāves punkta”, kura dēļ idejas un
  novācijas
  nespēj sasniegt tirgu tāpēc, ka ir plaisa starp valsts atbalstu un privātajiem ieguldījumiem, it īpaši – augsta riska revolucionārām
  novācijām
  un ilgtermiņa ieguldījumiem;

kardinālus inovējumus

novācijas

novācijām

| — | Jāpalielina riska finansējums, lai aizpildītu finansējuma plaisas: Eiropas novatori cieš no zemā riska finansējuma piedāvājuma. Riska kapitāls ir būtisks faktors, lai
  kardinālas inovācijas
  pārvērstu pasaulē vadošos uzņēmumos, taču Eiropā tā rādītājs ir pat mazāks par ceturtdaļu no ASV un Āzijā piesaistītās summas. Eiropai ir jānodrošina iespējas izkustēties no “nāves punkta”, kura dēļ idejas un
  inovācijas
  nespēj sasniegt tirgu tāpēc, ka ir plaisa starp valsts atbalstu un privātajiem ieguldījumiem, it īpaši – augsta riska revolucionārām
  inovācijām
  un ilgtermiņa ieguldījumiem; |
| --- | --- |

—

Jāpalielina riska finansējums, lai aizpildītu finansējuma plaisas: Eiropas novatori cieš no zemā riska finansējuma piedāvājuma. Riska kapitāls ir būtisks faktors, lai
  kardinālas inovācijas
  pārvērstu pasaulē vadošos uzņēmumos, taču Eiropā tā rādītājs ir pat mazāks par ceturtdaļu no ASV un Āzijā piesaistītās summas. Eiropai ir jānodrošina iespējas izkustēties no “nāves punkta”, kura dēļ idejas un
  inovācijas
  nespēj sasniegt tirgu tāpēc, ka ir plaisa starp valsts atbalstu un privātajiem ieguldījumiem, it īpaši – augsta riska revolucionārām
  inovācijām
  un ilgtermiņa ieguldījumiem;

kardinālas inovācijas

inovācijas

inovācijām

| — | Jāuzlabo un jāvienkāršo Eiropas finansēšanas, kā arī pētniecības un inovācijas atbalsta apstākļi: daudzie finansējuma avoti novatoriem sagādā sarežģītus apstākļus. Eiropas Savienības palīdzības sniedzējiem jāsadarbojas un tās
  iejaukšanās
  jākoordinē ar citām iniciatīvām Eiropas, valstu un reģionālā, publiskā un privātā līmenī, lai veiksmīgāk uzlabotu un pielāgotu atbalsta spējas un nodrošinātu katram Eiropas novatoram viegli saprotamus un skaidrus apstākļus; |
| --- | --- |

—

Jāuzlabo un jāvienkāršo Eiropas finansēšanas, kā arī pētniecības un inovācijas atbalsta apstākļi: daudzie finansējuma avoti novatoriem sagādā sarežģītus apstākļus. Eiropas Savienības palīdzības sniedzējiem jāsadarbojas un tās
  iejaukšanās
  jākoordinē ar citām iniciatīvām Eiropas, valstu un reģionālā, publiskā un privātā līmenī, lai veiksmīgāk uzlabotu un pielāgotu atbalsta spējas un nodrošinātu katram Eiropas novatoram viegli saprotamus un skaidrus apstākļus;

iejaukšanās

| — | Jāuzlabo un jāvienkāršo Eiropas finansēšanas, kā arī pētniecības un inovācijas atbalsta apstākļi: daudzie finansējuma avoti novatoriem sagādā sarežģītus apstākļus. Eiropas Savienības palīdzības sniedzējiem jāsadarbojas un tās
  intervence
  jākoordinē ar citām iniciatīvām Eiropas, valstu un reģionālā, publiskā un privātā līmenī, lai veiksmīgāk uzlabotu un pielāgotu atbalsta spējas un nodrošinātu katram Eiropas novatoram viegli saprotamus un skaidrus apstākļus; |
| --- | --- |

—

Jāuzlabo un jāvienkāršo Eiropas finansēšanas, kā arī pētniecības un inovācijas atbalsta apstākļi: daudzie finansējuma avoti novatoriem sagādā sarežģītus apstākļus. Eiropas Savienības palīdzības sniedzējiem jāsadarbojas un tās
  intervence
  jākoordinē ar citām iniciatīvām Eiropas, valstu un reģionālā, publiskā un privātā līmenī, lai veiksmīgāk uzlabotu un pielāgotu atbalsta spējas un nodrošinātu katram Eiropas novatoram viegli saprotamus un skaidrus apstākļus;

intervence

| — | Inovācijas ekosistēmas sadrumstalotības novēršana. Lai arī Eiropā ir mājas arvien vairāk inovācijas centriem, tie nav labi saistīti. Uzņēmumiem ar starptautisku izaugsmes potenciālu jārisina valodas, uzņēmējdarbības kultūras un noteikumu dažādības radītā iekšzemes tirgu sadrumstalotība. |
| --- | --- |

—

Inovācijas ekosistēmas sadrumstalotības novēršana. Lai arī Eiropā ir mājas arvien vairāk inovācijas centriem, tie nav labi saistīti. Uzņēmumiem ar starptautisku izaugsmes potenciālu jārisina valodas, uzņēmējdarbības kultūras un noteikumu dažādības radītā iekšzemes tirgu sadrumstalotība.

| — | Inovācijas ekosistēmas sadrumstalotības novēršana. Lai arī Eiropā ir mājas arvien vairāk inovācijas centriem, tie nav labi saistīti. Uzņēmumiem ar starptautisku izaugsmes potenciālu jārisina valodas, uzņēmējdarbības kultūras un noteikumu dažādības radītā iekšzemes tirgu sadrumstalotība. |
| --- | --- |

—

Inovācijas ekosistēmas sadrumstalotības novēršana. Lai arī Eiropā ir mājas arvien vairāk inovācijas centriem, tie nav labi saistīti. Uzņēmumiem ar starptautisku izaugsmes potenciālu jārisina valodas, uzņēmējdarbības kultūras un noteikumu dažādības radītā iekšzemes tirgu sadrumstalotība.

Lai pienācīgi sagatavotos ar šo jauno globālo kardinālas inovācijas panākumu vilni, ES atbalstam revolucionāriem novatoriem ir nepieciešama gudra, vienkārša, nepārtraukta un pielāgota pieeja. Politikā, lai izstrādātu un ieviestu revolucionārus jauninājumus un panāktu uzņēmumu izvēršanos, nedrīkst bīties riska un ir jāņem vērā šīs problēmas un jāpievērš īpaša nozīme atsevišķu dalībvalstu īstenotajām saistītajām novatoriskajām darbībām.

Lai pienācīgi sagatavotos ar šo jauno globālo kardinālas inovācijas panākumu vilni, ES atbalstam revolucionāriem novatoriem ir nepieciešama gudra, vienkārša, nepārtraukta un pielāgota pieeja. Politikā, lai izstrādātu un ieviestu revolucionārus jauninājumus un panāktu uzņēmumu izvēršanos, nedrīkst bīties riska un ir jāņem vērā šīs problēmas un jāpievērš īpaša nozīme atsevišķu dalībvalstu īstenotajām saistītajām novatoriskajām darbībām.

“Eiropas apvāršņa” atvērtās inovācijas
  pīlārs sadarbībā ar citām ES politikas jomām, īpaši ar programmu InvestEU, ir izstrādāts, lai sniegtu šādus konkrētus rezultātus. Tas balstās uz iepriekšējās pamatprogrammās gūtajiem secinājumiem un pieredzi, īpaši no pasākumiem, kas bija vērsti uz nākotnes tehnoloģijām un inovāciju (piemēram, “Nākotnes un jaunākās tehnoloģijas” (FET) un “Ātrais ceļš uz inovāciju” (FTI)), MVU (piemēram, MVU instrumentu), kā arī privāto un korporatīvo finansējumu (piemēram, 7. pamatprogrammas RSFF,
  “Apvāršņa
  2020” InnovFin), kas viss bija daļa no EIP izmēģinājuma pasākumiem, kas tika uzsākti periodam no 2018. līdz 2020. gadam.

“Eiropas apvāršņa” atvērtās inovācijas

“Apvāršņa

Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”
  pīlārs
  “Inovatīvā Eiropas”
  sadarbībā ar citām ES politikas jomām, īpaši ar programmu InvestEU, ir izstrādāts, lai sniegtu šādus konkrētus rezultātus. Tas balstās uz iepriekšējās pamatprogrammās gūtajiem secinājumiem un pieredzi, īpaši no pasākumiem, kas bija vērsti uz nākotnes tehnoloģijām un inovāciju (piemēram, “Nākotnes un jaunākās tehnoloģijas” (FET) un “Ātrais ceļš uz inovāciju” (FTI)), MVU (piemēram, MVU instrumentu), kā arī privāto un korporatīvo finansējumu (piemēram, 7. pamatprogrammas RSFF,
  “Apvārsnis
  2020” InnovFin), kas viss bija daļa no EIP izmēģinājuma pasākumiem, kas tika uzsākti periodam no 2018. līdz 2020. gadam.

Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”

“Inovatīvā Eiropas”

“Apvārsnis

Balstoties uz šo pieredzi, šis pīlārs nodrošina Eiropas Inovācijas padomes (EIP) ieviešanu, kas veicinās revolucionāru inovāciju, strauji palielinot ekspansijas potenciālu pasaules mērogā, kā arī ar īpaši šim nolūkam domātām darbībām un pasākumiem:

Balstoties uz šo pieredzi, šis pīlārs nodrošina Eiropas Inovācijas padomes (EIP) ieviešanu, kas veicinās revolucionāru
  pētniecību un
  inovāciju, strauji palielinot ekspansijas potenciālu pasaules mērogā, kā arī ar īpaši šim nolūkam domātām darbībām un pasākumiem:

pētniecību un

| — | nākotnes un jaunu inovācijas panākumu attīstības atbalsts; |
| --- | --- |

—

nākotnes un jaunu inovācijas panākumu attīstības atbalsts;

| — | nākotnes un jaunu inovācijas panākumu attīstības atbalsts
  , tostarp ar mērķtiecīgu sadarbīgu pētniecību
  ; |
| --- | --- |

—

nākotnes un jaunu inovācijas panākumu attīstības atbalsts
  , tostarp ar mērķtiecīgu sadarbīgu pētniecību
  ;

, tostarp ar mērķtiecīgu sadarbīgu pētniecību

| — | veicināt inovācijas izplatīšanu un izmantošanu rūpniecības un citās ekonomiskās vērtības ķēdēs; |
| --- | --- |

—

veicināt inovācijas izplatīšanu un izmantošanu rūpniecības un citās ekonomiskās vērtības ķēdēs;

veicināt inovācijas izplatīšanu un izmantošanu rūpniecības un citās ekonomiskās vērtības ķēdēs;

| — | finansējuma trūkuma pārvarēšana, lai tas netraucē izstrādāt, ieviest un izvērst
  jauninājumus, kas rada tirgus
  ; |
| --- | --- |

—

finansējuma trūkuma pārvarēšana, lai tas netraucē izstrādāt, ieviest un izvērst
  jauninājumus, kas rada tirgus
  ;

jauninājumus, kas rada tirgus

| — | finansējuma trūkuma pārvarēšana, lai tas netraucē izstrādāt, ieviest un izvērst
  tirgu radošas inovācijas
  ; |
| --- | --- |

—

finansējuma trūkuma pārvarēšana, lai tas netraucē izstrādāt, ieviest un izvērst
  tirgu radošas inovācijas
  ;

tirgu radošas inovācijas

| — | ES atbalsta inovācijai ietekmes un pamanāmības palielināšana. |
| --- | --- |

—

ES atbalsta inovācijai ietekmes un pamanāmības palielināšana.

| — | ES atbalsta inovācijai ietekmes un pamanāmības palielināšana; |
| --- | --- |

—

ES atbalsta inovācijai ietekmes un pamanāmības palielināšana;

| — | sinerģiju radīšana ar citām programmas daļām; |
| --- | --- |

—

sinerģiju radīšana ar citām programmas daļām;

sinerģiju radīšana ar citām programmas daļām;

Kaut arī EIP tiešā veidā atbalstīs novatoriskos sasniegumus, turpmāk jāattīsta un jāpilnveido kopējā vide, kurā
  šādi
  Eiropas
  inovējumi
  rodas un tiek
  vairoti
  : tiem jābūt kopīgiem Eiropas centieniem atbalstīt inovāciju visā Eiropā, visos tās veidos un aspektos, arī ar komplementāru ES un valstu politiku un resursiem, kad vien iespējams. Tādējādi šis pīlārs paredz arī:

šādi

inovējumi

vairoti

Kaut arī EIP tiešā veidā atbalstīs novatoriskos sasniegumus, turpmāk jāattīsta un jāpilnveido kopējā vide, kurā
  šādas
  Eiropas
  inovācijas
  rodas un tiek
  vairotas
  : tiem jābūt kopīgiem Eiropas centieniem atbalstīt inovāciju visā Eiropā, visos tās veidos un aspektos, arī ar komplementāru ES un valstu politiku un resursiem, kad vien iespējams. Tādējādi šis pīlārs paredz arī
  šādus pasākumus
  :

šādas

inovācijas

vairotas

šādus pasākumus

| — | Atjaunotas un pastiprinātas koordinācijas un sadarbības mehānismi ar dalībvalstīm un asociētajām valstīm, kā arī ar privātām iniciatīvām, lai atbalstītu visdažādākās Eiropas inovācijas ekosistēmas un to dalībniekus; |
| --- | --- |

—

Atjaunotas un pastiprinātas koordinācijas un sadarbības mehānismi ar dalībvalstīm un asociētajām valstīm, kā arī ar privātām iniciatīvām, lai atbalstītu visdažādākās Eiropas inovācijas ekosistēmas un to dalībniekus;

| — | Atjaunotas un pastiprinātas koordinācijas un sadarbības mehānismi ar dalībvalstīm un asociētajām valstīm, kā arī ar privātām iniciatīvām, lai atbalstītu visdažādākās Eiropas inovācijas ekosistēmas un to dalībniekus; |
| --- | --- |

—

Atjaunotas un pastiprinātas koordinācijas un sadarbības mehānismi ar dalībvalstīm un asociētajām valstīm, kā arī ar privātām iniciatīvām, lai atbalstītu visdažādākās Eiropas inovācijas ekosistēmas un to dalībniekus;

| — | Atbalsts
  Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūtam (EIT) un zināšanu un inovācijas kopienām (turpmāk “ZIK”). |
| --- | --- |

—

Atbalsts
  Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūtam (EIT) un zināšanu un inovācijas kopienām (turpmāk “ZIK”).

Atbalsts

| — | Lielāks atbalsts
  Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūtam (EIT) un zināšanu un inovācijas kopienām (turpmāk “ZIK”). |
| --- | --- |

—

Lielāks atbalsts
  Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūtam (EIT) un zināšanu un inovācijas kopienām (turpmāk “ZIK”).

Lielāks atbalsts

Turklāt, turpinot pielikt pūles, lai Eiropā un, kur nepieciešams, palielinātu pētniecības un inovācijas riska finansēšanas iespējas, šis pīlārs būs saistīts ar programmu InvestEU. Balstoties uz
  “Apvāršņa
  2020” InnovFin un ESIF gūtajiem panākumiem un pieredzi, programma InvestEU uzlabos piekļuvi riska finansējumam pētniecības organizācijām, novatoriem un uzņēmējiem, it īpaši MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu, kā arī investoriem.

“Apvāršņa

Turklāt, turpinot pielikt pūles, lai Eiropā un, kur nepieciešams, palielinātu pētniecības un inovācijas riska finansēšanas iespējas, šis pīlārs būs saistīts ar programmu InvestEU. Balstoties uz
  programmas “Apvārsnis
  2020” InnovFin un ESIF gūtajiem panākumiem un pieredzi, programma InvestEU uzlabos piekļuvi riska finansējumam pētniecības organizācijām, novatoriem un uzņēmējiem, it īpaši MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu, kā arī investoriem.

programmas “Apvārsnis

Grozījums Nr. 218

Grozījums Nr. 218

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1. punkts

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| EIP mērķis ir identificēt, attīstīt un īstenot svarīgus atklājumus un graujošus jauninājumus (arī tehnoloģijas), kā arī atbalstīt novatorisku uzņēmumu strauju paplašināšanos ES un starptautiskā līmenī ceļā no idejas līdz tirgum. | EIP mērķis ir identificēt, attīstīt un īstenot svarīgus atklājumus un graujošus jauninājumus (arī
  radikāli jaunas
  tehnoloģijas), kā arī atbalstīt novatorisku uzņēmumu strauju paplašināšanos ES un starptautiskā līmenī ceļā no idejas līdz tirgum. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

EIP mērķis ir identificēt, attīstīt un īstenot svarīgus atklājumus un graujošus jauninājumus (arī tehnoloģijas), kā arī atbalstīt novatorisku uzņēmumu strauju paplašināšanos ES un starptautiskā līmenī ceļā no idejas līdz tirgum.

EIP mērķis ir identificēt, attīstīt un īstenot svarīgus atklājumus un graujošus jauninājumus (arī
  radikāli jaunas
  tehnoloģijas), kā arī atbalstīt novatorisku uzņēmumu strauju paplašināšanos ES un starptautiskā līmenī ceļā no idejas līdz tirgum.

radikāli jaunas

Grozījums Nr. 219

Grozījums Nr. 219

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 2. punkts

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| EIP tiks īstenota galvenokārt ar divām savstarpēji papildinošām darbībām, proti, programmu
  “Pathfinder
  progresīviem
  pētījumiem” tehnoloģiju attīstības agrīnajos posmos
  un programmu
  Accelerator
  inovācijas un tirgus izvēršanas darbībām,
  arī
  pirms komercializācijas un uzņēmuma izaugsmes. Ar domu piedāvāt vienotu, vienkāršotu aģentūru un vienotu atbalsta procesu instruments
  Accelerator
  arī piešķirs apvienotu finansējumu – dotācijas un kapitāla ieguldījumus. Tas
  arī papildus piešķirs piekļuvi
  aizdevumiem
  ar InvestEU programmu
  . | EIP tiks īstenota galvenokārt ar divām savstarpēji papildinošām darbībām, proti,
  EIP
  progresīvās pētniecības programmu
  Pathfinder zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības
  un
  izstrādes agrīnajiem posmiem un EIP
  programmu
  Accelerator
  inovācijas un tirgus izvēršanas darbībām,
  tostarp posmiem
  pirms
  masveida
  komercializācijas un uzņēmuma izaugsmes
  vajadzībām
  . Ar domu piedāvāt vienotu, vienkāršotu aģentūru un vienotu atbalsta procesu instruments
  Accelerator
  arī piešķirs apvienotu finansējumu – dotācijas un kapitāla ieguldījumus.
  Turklāt
  tas
  nodrošinās piekļuvi programmas InvestEU sniegtajiem
  aizdevumiem
  un garantijām. Vismaz 70 % no EIP budžeta būs paredzēta jaunuzņēmumiem un MVU. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

EIP tiks īstenota galvenokārt ar divām savstarpēji papildinošām darbībām, proti, programmu
  “Pathfinder
  progresīviem
  pētījumiem” tehnoloģiju attīstības agrīnajos posmos
  un programmu
  Accelerator
  inovācijas un tirgus izvēršanas darbībām,
  arī
  pirms komercializācijas un uzņēmuma izaugsmes. Ar domu piedāvāt vienotu, vienkāršotu aģentūru un vienotu atbalsta procesu instruments
  Accelerator
  arī piešķirs apvienotu finansējumu – dotācijas un kapitāla ieguldījumus. Tas
  arī papildus piešķirs piekļuvi
  aizdevumiem
  ar InvestEU programmu
  .

“Pathfinder

pētījumiem” tehnoloģiju attīstības agrīnajos posmos

Accelerator

arī

Accelerator

arī papildus piešķirs piekļuvi

ar InvestEU programmu

EIP tiks īstenota galvenokārt ar divām savstarpēji papildinošām darbībām, proti,
  EIP
  progresīvās pētniecības programmu
  Pathfinder zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības
  un
  izstrādes agrīnajiem posmiem un EIP
  programmu
  Accelerator
  inovācijas un tirgus izvēršanas darbībām,
  tostarp posmiem
  pirms
  masveida
  komercializācijas un uzņēmuma izaugsmes
  vajadzībām
  . Ar domu piedāvāt vienotu, vienkāršotu aģentūru un vienotu atbalsta procesu instruments
  Accelerator
  arī piešķirs apvienotu finansējumu – dotācijas un kapitāla ieguldījumus.
  Turklāt
  tas
  nodrošinās piekļuvi programmas InvestEU sniegtajiem
  aizdevumiem
  un garantijām. Vismaz 70 % no EIP budžeta būs paredzēta jaunuzņēmumiem un MVU.

EIP

Pathfinder zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības

izstrādes agrīnajiem posmiem un EIP

Accelerator

tostarp posmiem

masveida

vajadzībām

Accelerator

Turklāt

nodrošinās piekļuvi programmas InvestEU sniegtajiem

un garantijām. Vismaz 70 % no EIP budžeta būs paredzēta jaunuzņēmumiem un MVU.

Grozījums Nr. 220

Grozījums Nr. 220

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 3. punkts – 1. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 3. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | koncentrēšanās uz revolucionāriem un kardināliem jauninājumiem, arī sociāliem jauninājumiem, ar potenciālu radīt jaunus tirgus
  , nevis tiem
  ,
  kas uzlabo esošus produktus, pakalpojumus vai uzņēmējdarbības modeļus
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

koncentrēšanās uz revolucionāriem un kardināliem jauninājumiem, arī sociāliem jauninājumiem, ar potenciālu radīt jaunus tirgus
  , nevis tiem
  ,
  kas uzlabo esošus produktus, pakalpojumus vai uzņēmējdarbības modeļus
  ;

, nevis tiem

kas uzlabo esošus produktus, pakalpojumus vai uzņēmējdarbības modeļus

| — | koncentrēšanās uz revolucionārām un kardinālām inovācijām, arī sociālām inovācijām, ar potenciālu radīt jaunus tirgus
  vai ieviest jaunus risinājumus
  ,
  kā arī uz pētījumiem par iespējami radikāli jaunām tehnoloģijām
  ; |
| --- | --- |

—

koncentrēšanās uz revolucionārām un kardinālām inovācijām, arī sociālām inovācijām, ar potenciālu radīt jaunus tirgus
  vai ieviest jaunus risinājumus
  ,
  kā arī uz pētījumiem par iespējami radikāli jaunām tehnoloģijām
  ;

vai ieviest jaunus risinājumus

kā arī uz pētījumiem par iespējami radikāli jaunām tehnoloģijām

Grozījums Nr. 221

Grozījums Nr. 221

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 3. punkts – 2. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 3. punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | galvenokārt augšupējība, atvērtība inovācijai no visdažādākām zinātnes, tehnoloģijas un lietojumu sfērām jebkurā nozarē, vienlaicīgi nodrošināts arī mērķēts atbalsts topošām revolucionārām, kardinālām tehnoloģijām, kam ir stratēģiska nozīme; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

galvenokārt augšupējība, atvērtība inovācijai no visdažādākām zinātnes, tehnoloģijas un lietojumu sfērām jebkurā nozarē, vienlaicīgi nodrošināts arī mērķēts atbalsts topošām revolucionārām, kardinālām tehnoloģijām, kam ir stratēģiska nozīme;

| — | galvenokārt augšupējība, atvērtība
  mērķtiecīgai
  inovācijai
  un pētījumiem
  no visdažādākām zinātnes, tehnoloģijas un lietojumu sfērām jebkurā nozarē, vienlaicīgi nodrošināts arī mērķēts atbalsts topošām revolucionārām, kardinālām tehnoloģijām, kam ir stratēģiska nozīme; |
| --- | --- |

—

galvenokārt augšupējība, atvērtība
  mērķtiecīgai
  inovācijai
  un pētījumiem
  no visdažādākām zinātnes, tehnoloģijas un lietojumu sfērām jebkurā nozarē, vienlaicīgi nodrošināts arī mērķēts atbalsts topošām revolucionārām, kardinālām tehnoloģijām, kam ir stratēģiska nozīme;

mērķtiecīgai

un pētījumiem

Grozījums Nr. 222

Grozījums Nr. 222

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 3. punkts – 3. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 3. punkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Tiks
  veicinātas jauninājumus
  dažādās zinātnes un tehnikas (piemēram, apvienojot fiziskās un
  ciparu
  tehnoloģijas) jomās un nozarēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Tiks
  veicinātas jauninājumus
  dažādās zinātnes un tehnikas (piemēram, apvienojot fiziskās un
  ciparu
  tehnoloģijas) jomās un nozarēs.

veicinātas jauninājumus

ciparu

| — | tiks
  veicināta pētniecība un inovācijas
  dažādās zinātnes un tehnikas (piemēram, apvienojot fiziskās un
  digitālās
  tehnoloģijas) jomās un nozarēs. |
| --- | --- |

—

tiks
  veicināta pētniecība un inovācijas
  dažādās zinātnes un tehnikas (piemēram, apvienojot fiziskās un
  digitālās
  tehnoloģijas) jomās un nozarēs.

veicināta pētniecība un inovācijas

digitālās

Grozījums Nr. 223

Grozījums Nr. 223

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 3. punkts – 4. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 3. punkts – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Tie būs vērsti uz novatoriem, vienkāršojot procedūras un administratīvās prasības, izmantojot intervijas, lai palīdzētu novērtēt pieteikumus un nodrošinātu ātru lēmumu pieņemšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Tie būs vērsti uz novatoriem, vienkāršojot procedūras un administratīvās prasības, izmantojot intervijas, lai palīdzētu novērtēt pieteikumus un nodrošinātu ātru lēmumu pieņemšanu.

| — | Tie būs vērsti uz novatoriem
  un pētniekiem
  , vienkāršojot procedūras un administratīvās prasības, izmantojot intervijas, lai palīdzētu novērtēt pieteikumus un nodrošinātu ātru lēmumu pieņemšanu. |
| --- | --- |

—

Tie būs vērsti uz novatoriem
  un pētniekiem
  , vienkāršojot procedūras un administratīvās prasības, izmantojot intervijas, lai palīdzētu novērtēt pieteikumus un nodrošinātu ātru lēmumu pieņemšanu.

un pētniekiem

Grozījums Nr. 224

Grozījums Nr. 224

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 4. punkts

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tāpat kā finansiāls atbalsts,
  novatoriem arī tiks nodrošināta piekļuve EIP uzņēmējdarbības konsultāciju pakalpojumiem, kas sniegs informāciju par projektu vadīšanu, darbaudzināšanu un tehnisko palīdzību, kā arī apvienos novatorus
  savā starpā, ar rūpnieciskiem
  partneriem un investoriem. Novatoriem arī tiks nodrošināta atvieglota piekļuve speciālām zināšanām, iekārtām (arī
  jaunrades
  centriem (23)) un partneriem no visām ES atbalstītajām darbībām (arī EIT, īpaši ar tā ZIK). | Papildus finansiālajam atbalstam
  novatoriem arī tiks nodrošināta piekļuve EIP uzņēmējdarbības konsultāciju pakalpojumiem, kas sniegs informāciju par projektu vadīšanu, darbaudzināšanu un tehnisko palīdzību, kā arī apvienos novatorus
  ar citiem novatoriem, rūpnieciskajiem
  partneriem un investoriem. Novatoriem arī tiks nodrošināta atvieglota piekļuve speciālām zināšanām, iekārtām (arī
  pētniecības infrastruktūrām un inovācijas
  centriem (23)) un partneriem no visām ES atbalstītajām darbībām (arī EIT, īpaši ar tā ZIK). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tāpat kā finansiāls atbalsts,
  novatoriem arī tiks nodrošināta piekļuve EIP uzņēmējdarbības konsultāciju pakalpojumiem, kas sniegs informāciju par projektu vadīšanu, darbaudzināšanu un tehnisko palīdzību, kā arī apvienos novatorus
  savā starpā, ar rūpnieciskiem
  partneriem un investoriem. Novatoriem arī tiks nodrošināta atvieglota piekļuve speciālām zināšanām, iekārtām (arī
  jaunrades
  centriem (23)) un partneriem no visām ES atbalstītajām darbībām (arī EIT, īpaši ar tā ZIK).

Tāpat kā finansiāls atbalsts,

savā starpā, ar rūpnieciskiem

jaunrades

23

Papildus finansiālajam atbalstam
  novatoriem arī tiks nodrošināta piekļuve EIP uzņēmējdarbības konsultāciju pakalpojumiem, kas sniegs informāciju par projektu vadīšanu, darbaudzināšanu un tehnisko palīdzību, kā arī apvienos novatorus
  ar citiem novatoriem, rūpnieciskajiem
  partneriem un investoriem. Novatoriem arī tiks nodrošināta atvieglota piekļuve speciālām zināšanām, iekārtām (arī
  pētniecības infrastruktūrām un inovācijas
  centriem (23)) un partneriem no visām ES atbalstītajām darbībām (arī EIT, īpaši ar tā ZIK).

Papildus finansiālajam atbalstam

ar citiem novatoriem, rūpnieciskajiem

pētniecības infrastruktūrām un inovācijas

23

Grozījums Nr. 225

Grozījums Nr. 225

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 5. punkts

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nodrošinātu pienācīgu un efektīvu
  komplementaritāti
  ar atsevišķām vai tīklā īstenotām dalībvalstu iniciatīvām, arī Eiropas
  partnerības
  veidā. | Turklāt
  īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nodrošinātu pienācīgu un efektīvu
  papildināmību
  ar atsevišķām vai tīklā īstenotām dalībvalstu iniciatīvām, arī Eiropas
  partnerību
  veidā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nodrošinātu pienācīgu un efektīvu
  komplementaritāti
  ar atsevišķām vai tīklā īstenotām dalībvalstu iniciatīvām, arī Eiropas
  partnerības
  veidā.

komplementaritāti

partnerības

Turklāt
  īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nodrošinātu pienācīgu un efektīvu
  papildināmību
  ar atsevišķām vai tīklā īstenotām dalībvalstu iniciatīvām, arī Eiropas
  partnerību
  veidā.

Turklāt

papildināmību

partnerību

Grozījums Nr. 226

Grozījums Nr. 226

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.1. punkts – virsraksts

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.1. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.1.1. | Progresīvās
  pētniecības programma Pathfinder |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.1.1.

Progresīvās
  pētniecības programma Pathfinder

Progresīvās

| 1.1.1. | EIP progresīvās
  pētniecības programma Pathfinder |
| --- | --- |

1.1.1.

EIP progresīvās
  pētniecības programma Pathfinder

EIP progresīvās

Grozījums Nr. 227

Grozījums Nr. 227

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.1. punkts – 2. daļa

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pathfinder vispārējais mērķis būs attīstīt potenciālo tirgu, radot inovāciju no revolucionārām tehnoloģiskām idejām, un attīstīt tās līdz demonstrējuma posmam vai darbības pamatojuma izstrādei un stratēģijas izstrādei, lai šos projektus pārņemtu Accelerator vai cits tirgus attīstīšanas risinājums. Šajā nolūkā Pathfinder sākotnēji atbalstīs zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības un attīstības
  visagrākos
  posmus, arī koncepcijas pierādīšanu un prototipu izveidi tehnoloģijas apstiprināšanai. | Pathfinder vispārējais mērķis būs attīstīt potenciālo tirgu, radot inovāciju no revolucionārām
  zinātniskām un
  tehnoloģiskām idejām, un attīstīt tās līdz demonstrējuma posmam vai darbības pamatojuma izstrādei un stratēģijas izstrādei, lai šos projektus pārņemtu Accelerator vai cits tirgus attīstīšanas risinājums. Šajā nolūkā Pathfinder sākotnēji atbalstīs zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības un attīstības
  agrākos
  posmus, arī
  progresīvo pētniecību,
  koncepcijas pierādīšanu un prototipu izveidi tehnoloģijas apstiprināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pathfinder vispārējais mērķis būs attīstīt potenciālo tirgu, radot inovāciju no revolucionārām tehnoloģiskām idejām, un attīstīt tās līdz demonstrējuma posmam vai darbības pamatojuma izstrādei un stratēģijas izstrādei, lai šos projektus pārņemtu Accelerator vai cits tirgus attīstīšanas risinājums. Šajā nolūkā Pathfinder sākotnēji atbalstīs zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības un attīstības
  visagrākos
  posmus, arī koncepcijas pierādīšanu un prototipu izveidi tehnoloģijas apstiprināšanai.

visagrākos

Pathfinder vispārējais mērķis būs attīstīt potenciālo tirgu, radot inovāciju no revolucionārām
  zinātniskām un
  tehnoloģiskām idejām, un attīstīt tās līdz demonstrējuma posmam vai darbības pamatojuma izstrādei un stratēģijas izstrādei, lai šos projektus pārņemtu Accelerator vai cits tirgus attīstīšanas risinājums. Šajā nolūkā Pathfinder sākotnēji atbalstīs zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības un attīstības
  agrākos
  posmus, arī
  progresīvo pētniecību,
  koncepcijas pierādīšanu un prototipu izveidi tehnoloģijas apstiprināšanai.

zinātniskām un

agrākos

progresīvo pētniecību,

Grozījums Nr. 228

Grozījums Nr. 228

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.1. punkts – 3. daļa

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.1. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pilnīgai gatavībai plaša mēroga pētījumiem, veiksmīgu apstākļu sakritību iespējām un negaidītām idejām, koncepcijām un atklājumiem Pathfinder lielākoties darbosies caur
  pastāvīgi atvērtu uzaicinājumu
  iesniegt augšupējus priekšlikumus. Pathfinder arī risinās konkurētspējai vajadzīgo uzdevumu – izstrādāt galvenos stratēģiskos mērķus (24), kas prasa “dziļas tehnoloģijas” un radikālu domāšanu. Atlasītu projektu pārgrupēšana tematiskos vai mērķa noteiktos portfeļos ļaus noteikt darba kritisko masu un strukturēt jaunas daudznozaru pētniecības kopienas. | Pilnīgai gatavībai plaša mēroga pētījumiem, veiksmīgu apstākļu sakritību iespējām un negaidītām idejām, koncepcijām un atklājumiem Pathfinder lielākoties darbosies caur
  pastāvīgiem, konkurētspējīgiem un atvērtiem uzaicinājumiem noteiktos datumos
  iesniegt augšupējus priekšlikumus. Pathfinder arī risinās konkurētspējai vajadzīgo uzdevumu – izstrādāt galvenos stratēģiskos mērķus (24), kas prasa “dziļas tehnoloģijas” un radikālu domāšanu. Atlasītu projektu pārgrupēšana tematiskos vai mērķa noteiktos portfeļos ļaus noteikt darba kritisko masu un strukturēt jaunas daudznozaru pētniecības kopienas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pilnīgai gatavībai plaša mēroga pētījumiem, veiksmīgu apstākļu sakritību iespējām un negaidītām idejām, koncepcijām un atklājumiem Pathfinder lielākoties darbosies caur
  pastāvīgi atvērtu uzaicinājumu
  iesniegt augšupējus priekšlikumus. Pathfinder arī risinās konkurētspējai vajadzīgo uzdevumu – izstrādāt galvenos stratēģiskos mērķus (24), kas prasa “dziļas tehnoloģijas” un radikālu domāšanu. Atlasītu projektu pārgrupēšana tematiskos vai mērķa noteiktos portfeļos ļaus noteikt darba kritisko masu un strukturēt jaunas daudznozaru pētniecības kopienas.

pastāvīgi atvērtu uzaicinājumu

24

Pilnīgai gatavībai plaša mēroga pētījumiem, veiksmīgu apstākļu sakritību iespējām un negaidītām idejām, koncepcijām un atklājumiem Pathfinder lielākoties darbosies caur
  pastāvīgiem, konkurētspējīgiem un atvērtiem uzaicinājumiem noteiktos datumos
  iesniegt augšupējus priekšlikumus. Pathfinder arī risinās konkurētspējai vajadzīgo uzdevumu – izstrādāt galvenos stratēģiskos mērķus (24), kas prasa “dziļas tehnoloģijas” un radikālu domāšanu. Atlasītu projektu pārgrupēšana tematiskos vai mērķa noteiktos portfeļos ļaus noteikt darba kritisko masu un strukturēt jaunas daudznozaru pētniecības kopienas.

pastāvīgiem, konkurētspējīgiem un atvērtiem uzaicinājumiem noteiktos datumos

24

Grozījums Nr. 229

Grozījums Nr. 229

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.1. punkts – 5. daļa

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.1. punkts – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programma Pathfinder būs atvērta visu veidu novatoriem no privātpersonām līdz augstskolām, pētniecības organizācijām un uzņēmumiem, jo īpaši
  jaunajiem uzņēmumiem
  un MVU, kā arī no
  atsevišķiem galasaņēmējiem uz
  daudznozaru konsorcijiem. Lielākiem uzņēmumiem nebūs atļaujas piedalīties viena
  galasaņēmēja
  projektos. Programma Pathfinder tiks īstenota ciešā sadarbībā ar citām
  “Eiropas apvāršņa”
  daļām, it īpaši ar Eiropas Pētniecības padomi (EPP), Marijas
  Kirī
  vārdā nosauktajām darbībām, kā arī ar Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūta (EIT)
  zināšanu un inovācijas kopienu (ZIK)
  darbībām. Tā tiks īstenota ciešā sadarbībā ar dalībvalstu programmām un pasākumiem. | Programma Pathfinder būs atvērta visu veidu novatoriem no privātpersonām līdz augstskolām, pētniecības
  un tehnoloģiskajām
  organizācijām un uzņēmumiem, jo īpaši
  jaunuzņēmumiem
  un MVU, kā arī no
  individuāliem saņēmējiem līdz
  daudznozaru konsorcijiem. Lielākiem uzņēmumiem nebūs atļaujas piedalīties viena
  saņēmēja
  projektos.
  Lai nodrošinātu sinerģijas un novērstu dublēšanos,
  programma Pathfinder tiks īstenota ciešā sadarbībā ar citām
  “ApvārsnisEiropa”
  daļām, it īpaši ar Eiropas Pētniecības padomi (EPP), Marijas
  Sklodovskas-Kirī
  vārdā nosauktajām darbībām, kā arī ar Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūta (EIT) darbībām. Tā tiks īstenota
  arī
  ciešā sadarbībā ar dalībvalstu programmām un pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Programma Pathfinder būs atvērta visu veidu novatoriem no privātpersonām līdz augstskolām, pētniecības organizācijām un uzņēmumiem, jo īpaši
  jaunajiem uzņēmumiem
  un MVU, kā arī no
  atsevišķiem galasaņēmējiem uz
  daudznozaru konsorcijiem. Lielākiem uzņēmumiem nebūs atļaujas piedalīties viena
  galasaņēmēja
  projektos. Programma Pathfinder tiks īstenota ciešā sadarbībā ar citām
  “Eiropas apvāršņa”
  daļām, it īpaši ar Eiropas Pētniecības padomi (EPP), Marijas
  Kirī
  vārdā nosauktajām darbībām, kā arī ar Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūta (EIT)
  zināšanu un inovācijas kopienu (ZIK)
  darbībām. Tā tiks īstenota ciešā sadarbībā ar dalībvalstu programmām un pasākumiem.

jaunajiem uzņēmumiem

atsevišķiem galasaņēmējiem uz

galasaņēmēja

“Eiropas apvāršņa”

Kirī

zināšanu un inovācijas kopienu (ZIK)

Programma Pathfinder būs atvērta visu veidu novatoriem no privātpersonām līdz augstskolām, pētniecības
  un tehnoloģiskajām
  organizācijām un uzņēmumiem, jo īpaši
  jaunuzņēmumiem
  un MVU, kā arī no
  individuāliem saņēmējiem līdz
  daudznozaru konsorcijiem. Lielākiem uzņēmumiem nebūs atļaujas piedalīties viena
  saņēmēja
  projektos.
  Lai nodrošinātu sinerģijas un novērstu dublēšanos,
  programma Pathfinder tiks īstenota ciešā sadarbībā ar citām
  “ApvārsnisEiropa”
  daļām, it īpaši ar Eiropas Pētniecības padomi (EPP), Marijas
  Sklodovskas-Kirī
  vārdā nosauktajām darbībām, kā arī ar Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūta (EIT) darbībām. Tā tiks īstenota
  arī
  ciešā sadarbībā ar dalībvalstu programmām un pasākumiem.

un tehnoloģiskajām

jaunuzņēmumiem

individuāliem saņēmējiem līdz

saņēmēja

Lai nodrošinātu sinerģijas un novērstu dublēšanos,

“ApvārsnisEiropa”

Sklodovskas-Kirī

arī

Grozījums Nr. 230

Grozījums Nr. 230

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.2. punkts – 2. daļa

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pēc tam Accelerator nodrošinās finansiālu atbalstu novatoriem un uzņēmumiem, kas vēl nav rentabli vai pievilcīgi ieguldītājiem, bet kam ir mērķis ES un starptautiskos tirgos attīstīt un ieviest savus revolucionāros jauninājumus un strauji paplašināties. Šim mērķim programma Accelerator izmantos pieredzi, kas gūta no
  “Apvāršņa
  2020” 2. un 3. posma MVU instrumenta un
  “Apvāršņa
  2020” InnovFin, īpaši – pievienojot nefinansētos komponentus un spēju atbalstīt
  lielākus
  un
  ilgākus ieguldījumus
  . | Pēc tam Accelerator nodrošinās finansiālu atbalstu novatoriem un uzņēmumiem, kas vēl nav rentabli vai pievilcīgi ieguldītājiem, bet kam ir mērķis ES un starptautiskos tirgos attīstīt un ieviest savus revolucionāros jauninājumus un strauji paplašināties. Šim mērķim programma Accelerator izmantos pieredzi, kas gūta no
  “Apvārsnis
  2020” 2. un 3. posma MVU instrumenta un
  “Apvārsnis
  2020” InnovFin, īpaši – pievienojot nefinansētos komponentus un spēju atbalstīt
  lielākas
  un
  ilgākas investīcijas. Tiks nodrošināta sadarbība ar EIT un tā ZIK, kā arī sinerģija ar to paātrināšanas darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pēc tam Accelerator nodrošinās finansiālu atbalstu novatoriem un uzņēmumiem, kas vēl nav rentabli vai pievilcīgi ieguldītājiem, bet kam ir mērķis ES un starptautiskos tirgos attīstīt un ieviest savus revolucionāros jauninājumus un strauji paplašināties. Šim mērķim programma Accelerator izmantos pieredzi, kas gūta no
  “Apvāršņa
  2020” 2. un 3. posma MVU instrumenta un
  “Apvāršņa
  2020” InnovFin, īpaši – pievienojot nefinansētos komponentus un spēju atbalstīt
  lielākus
  un
  ilgākus ieguldījumus
  .

“Apvāršņa

“Apvāršņa

lielākus

ilgākus ieguldījumus

Pēc tam Accelerator nodrošinās finansiālu atbalstu novatoriem un uzņēmumiem, kas vēl nav rentabli vai pievilcīgi ieguldītājiem, bet kam ir mērķis ES un starptautiskos tirgos attīstīt un ieviest savus revolucionāros jauninājumus un strauji paplašināties. Šim mērķim programma Accelerator izmantos pieredzi, kas gūta no
  “Apvārsnis
  2020” 2. un 3. posma MVU instrumenta un
  “Apvārsnis
  2020” InnovFin, īpaši – pievienojot nefinansētos komponentus un spēju atbalstīt
  lielākas
  un
  ilgākas investīcijas. Tiks nodrošināta sadarbība ar EIT un tā ZIK, kā arī sinerģija ar to paātrināšanas darbībām.

“Apvārsnis

“Apvārsnis

lielākas

ilgākas investīcijas. Tiks nodrošināta sadarbība ar EIT un tā ZIK, kā arī sinerģija ar to paātrināšanas darbībām.

Grozījums Nr. 231

Grozījums Nr. 231

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.2. punkts – 3. daļa – 2. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.2. punkts – 3. daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | atbalsta kapitāla ieguldījumiem (27) vai citiem atmaksāšanas veidiem tā, lai sasaistītu novatoriskās darbības ar efektīvu to ieviešanu tirgū, arī uzņēmumu paplašināšanos tādā veidā, kas neizslēdz privātas investīcijas vai neizkropļo konkurenci iekšējā tirgū. Vajadzības gadījumā tas piešķirs novatoram piekļuvi aizņēmuma finansējumam (piemēram, kredītiem), ko izsniedz
  InvestEU programma
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

atbalsta kapitāla ieguldījumiem (27) vai citiem atmaksāšanas veidiem tā, lai sasaistītu novatoriskās darbības ar efektīvu to ieviešanu tirgū, arī uzņēmumu paplašināšanos tādā veidā, kas neizslēdz privātas investīcijas vai neizkropļo konkurenci iekšējā tirgū. Vajadzības gadījumā tas piešķirs novatoram piekļuvi aizņēmuma finansējumam (piemēram, kredītiem), ko izsniedz
  InvestEU programma
  .

27

InvestEU programma

| — | atbalsta kapitāla ieguldījumiem (27) vai citiem atmaksāšanas veidiem tā, lai sasaistītu novatoriskās darbības ar efektīvu to ieviešanu tirgū, arī uzņēmumu paplašināšanos tādā veidā, kas neizslēdz privātas investīcijas vai neizkropļo konkurenci iekšējā tirgū. Vajadzības gadījumā tas piešķirs novatoram piekļuvi aizņēmuma finansējumam (piemēram, kredītiem
  vai garantijām
  ), ko izsniedz
  programma InvestEU
  . |
| --- | --- |

—

atbalsta kapitāla ieguldījumiem (27) vai citiem atmaksāšanas veidiem tā, lai sasaistītu novatoriskās darbības ar efektīvu to ieviešanu tirgū, arī uzņēmumu paplašināšanos tādā veidā, kas neizslēdz privātas investīcijas vai neizkropļo konkurenci iekšējā tirgū. Vajadzības gadījumā tas piešķirs novatoram piekļuvi aizņēmuma finansējumam (piemēram, kredītiem
  vai garantijām
  ), ko izsniedz
  programma InvestEU
  .

27

vai garantijām

programma InvestEU

Grozījums Nr. 232

Grozījums Nr. 232

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.2. punkts – 4. daļa

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.2. punkts – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atbalsts tiks piešķirts vienotā procesā ar individuālu lēmumu, kas paredz atbalstītajam novatoram individuālu vispārēju apņemšanos nodrošināt finanšu resursus, aptverot dažādus jauninājumu posmus, līdz tirgus izvēršanai un masveida komercializācijai. Piešķirtā atbalsta pilnā īstenošanā būs jāievēro starpposmu mērķi un pārskatāmība. Finansējuma apvienojums un apjoms tiks pielāgots
  uzņēmuma
  vajadzībām,
  tā
  lielumam un
  pakāpei
  , tehnoloģiju/inovācijas būtībai un inovācijas cikla ilgumam. Tas aptvers finansēšanas vajadzības, līdz tiks aizstāts ar alternatīviem investīciju avotiem. | Atbalsts tiks piešķirts vienotā procesā ar individuālu lēmumu, kas paredz atbalstītajam novatoram individuālu vispārēju apņemšanos nodrošināt finanšu resursus, aptverot dažādus jauninājumu posmus, līdz tirgus izvēršanai un masveida komercializācijai. Piešķirtā atbalsta pilnā īstenošanā būs jāievēro starpposmu mērķi un pārskatāmība. Finansējuma apvienojums un apjoms tiks pielāgots
  saņēmēja
  vajadzībām, lielumam un
  attīstības posmam
  , tehnoloģiju/inovācijas būtībai un inovācijas cikla ilgumam. Tas aptvers finansēšanas vajadzības, līdz tiks aizstāts ar alternatīviem investīciju avotiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atbalsts tiks piešķirts vienotā procesā ar individuālu lēmumu, kas paredz atbalstītajam novatoram individuālu vispārēju apņemšanos nodrošināt finanšu resursus, aptverot dažādus jauninājumu posmus, līdz tirgus izvēršanai un masveida komercializācijai. Piešķirtā atbalsta pilnā īstenošanā būs jāievēro starpposmu mērķi un pārskatāmība. Finansējuma apvienojums un apjoms tiks pielāgots
  uzņēmuma
  vajadzībām,
  tā
  lielumam un
  pakāpei
  , tehnoloģiju/inovācijas būtībai un inovācijas cikla ilgumam. Tas aptvers finansēšanas vajadzības, līdz tiks aizstāts ar alternatīviem investīciju avotiem.

uzņēmuma

tā

pakāpei

Atbalsts tiks piešķirts vienotā procesā ar individuālu lēmumu, kas paredz atbalstītajam novatoram individuālu vispārēju apņemšanos nodrošināt finanšu resursus, aptverot dažādus jauninājumu posmus, līdz tirgus izvēršanai un masveida komercializācijai. Piešķirtā atbalsta pilnā īstenošanā būs jāievēro starpposmu mērķi un pārskatāmība. Finansējuma apvienojums un apjoms tiks pielāgots
  saņēmēja
  vajadzībām, lielumam un
  attīstības posmam
  , tehnoloģiju/inovācijas būtībai un inovācijas cikla ilgumam. Tas aptvers finansēšanas vajadzības, līdz tiks aizstāts ar alternatīviem investīciju avotiem.

saņēmēja

attīstības posmam

Grozījums Nr. 233

Grozījums Nr. 233

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.2. punkts – 5. daļa

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.2. punkts – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Jauninājumiem
  ar augstu tehnoloģisko risku (piemēram, “dziļajām tehnoloģijām”) atbalsts vienmēr ietvers dotāciju komponentu, kas segs novatoriskās darbības. Gadījumos, kad tiek samazināti dažādie riski (tehnoloģiskie,
  tirdziskie
  , regulatīvie u. c.), paredzams, ka kompensējamā avansa komponenta relatīvā nozīme palielināsies. | Inovācijām
  ar augstu tehnoloģisko risku (piemēram, “dziļajām tehnoloģijām”) atbalsts vienmēr ietvers dotāciju komponentu, kas segs novatoriskās darbības
  , ko var veikt sadarbībā ar sabiedriskām pētniecības organizācijām kā partneriem vai izmantojot apakšuzņēmuma līgumu
  . Gadījumos, kad tiek samazināti dažādie riski (tehnoloģiskie,
  tirgus
  , regulatīvie u. c.), paredzams, ka kompensējamā avansa komponenta relatīvā nozīme palielināsies. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Jauninājumiem
  ar augstu tehnoloģisko risku (piemēram, “dziļajām tehnoloģijām”) atbalsts vienmēr ietvers dotāciju komponentu, kas segs novatoriskās darbības. Gadījumos, kad tiek samazināti dažādie riski (tehnoloģiskie,
  tirdziskie
  , regulatīvie u. c.), paredzams, ka kompensējamā avansa komponenta relatīvā nozīme palielināsies.

Jauninājumiem

tirdziskie

Inovācijām
  ar augstu tehnoloģisko risku (piemēram, “dziļajām tehnoloģijām”) atbalsts vienmēr ietvers dotāciju komponentu, kas segs novatoriskās darbības
  , ko var veikt sadarbībā ar sabiedriskām pētniecības organizācijām kā partneriem vai izmantojot apakšuzņēmuma līgumu
  . Gadījumos, kad tiek samazināti dažādie riski (tehnoloģiskie,
  tirgus
  , regulatīvie u. c.), paredzams, ka kompensējamā avansa komponenta relatīvā nozīme palielināsies.

Inovācijām

, ko var veikt sadarbībā ar sabiedriskām pētniecības organizācijām kā partneriem vai izmantojot apakšuzņēmuma līgumu

tirgus

Grozījums Nr. 234

Grozījums Nr. 234

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.2. punkts – 7. daļa

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.2. punkts – 7. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programma Accelerator galvenokārt darbosies caur pastāvīgi
  atvērtu
  un
  augšupvērstu uzaicinājumu
  iesniegt priekšlikumus, vēršoties pie individuāliem uzņēmējiem (galvenokārt jaunuzņēmumiem un MVU), pievēršot īpašu uzmanību jauniešiem un novatorēm sievietēm. Atklātais un augšupējais uzaicinājums tiks papildināts ar mērķētu atbalstu topošām kardinālām un revolucionārām tehnoloģijām, kam iespējama stratēģiska
  nozīmi
  . Priekšlikumus var iesniegt arī investori, ieskaitot valstu inovācijas aģentūras, taču finansiālais atbalsts tiks piešķirts uzņēmumam. | Programma Accelerator galvenokārt darbosies caur pastāvīgi
  atvērtiem, konkurētspējīgiem
  un
  augšupējiem uzaicinājumiem
  iesniegt priekšlikumus
  ar noteiktiem iesniegšanas datumiem
  , vēršoties pie individuāliem uzņēmējiem (galvenokārt jaunuzņēmumiem un MVU), pievēršot īpašu uzmanību jauniešiem un novatorēm sievietēm. Atklātais un augšupējais uzaicinājums tiks papildināts ar mērķētu atbalstu topošām kardinālām un revolucionārām
  inovācijām un
  tehnoloģijām, kam iespējama stratēģiska
  nozīme
  . Priekšlikumus var iesniegt arī investori, ieskaitot valstu inovācijas aģentūras, taču finansiālais atbalsts tiks piešķirts uzņēmumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Programma Accelerator galvenokārt darbosies caur pastāvīgi
  atvērtu
  un
  augšupvērstu uzaicinājumu
  iesniegt priekšlikumus, vēršoties pie individuāliem uzņēmējiem (galvenokārt jaunuzņēmumiem un MVU), pievēršot īpašu uzmanību jauniešiem un novatorēm sievietēm. Atklātais un augšupējais uzaicinājums tiks papildināts ar mērķētu atbalstu topošām kardinālām un revolucionārām tehnoloģijām, kam iespējama stratēģiska
  nozīmi
  . Priekšlikumus var iesniegt arī investori, ieskaitot valstu inovācijas aģentūras, taču finansiālais atbalsts tiks piešķirts uzņēmumam.

atvērtu

augšupvērstu uzaicinājumu

nozīmi

Programma Accelerator galvenokārt darbosies caur pastāvīgi
  atvērtiem, konkurētspējīgiem
  un
  augšupējiem uzaicinājumiem
  iesniegt priekšlikumus
  ar noteiktiem iesniegšanas datumiem
  , vēršoties pie individuāliem uzņēmējiem (galvenokārt jaunuzņēmumiem un MVU), pievēršot īpašu uzmanību jauniešiem un novatorēm sievietēm. Atklātais un augšupējais uzaicinājums tiks papildināts ar mērķētu atbalstu topošām kardinālām un revolucionārām
  inovācijām un
  tehnoloģijām, kam iespējama stratēģiska
  nozīme
  . Priekšlikumus var iesniegt arī investori, ieskaitot valstu inovācijas aģentūras, taču finansiālais atbalsts tiks piešķirts uzņēmumam.

atvērtiem, konkurētspējīgiem

augšupējiem uzaicinājumiem

ar noteiktiem iesniegšanas datumiem

inovācijām un

nozīme

Grozījums Nr. 235

Grozījums Nr. 235

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.2. punkts – 8. daļa

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.2. punkts – 8. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programma Accelerator nodrošinās ātru attīstību
  jauninājumiem
  , kas
  radušies
  no Pathfinder atbalstītajiem projektiem, no
  Pathfinder, no
  līdzīgām dalībvalstu progresīvas pētniecības programmām un citiem ES
  pamatprogrammu
  pīlāriem (28), lai atbalstītu tās līdz tirgus sasniegšanas brīdim. Citos
  “Eiropas apvāršņa”
  un arī iepriekšējo pamatprogrammu pīlāros atbalstīto projektu noteikšana balstīsies uz tādu noderīgu metodiku kā “Inovācijas radars”. | Programma Accelerator nodrošinās ātru attīstību
  inovācijām
  , kas
  radušās
  no Pathfinder atbalstītajiem projektiem, no līdzīgām dalībvalstu progresīvas pētniecības programmām
  , EIT ZIK
  un citiem ES
  pamatprogrammas

   (28) pīlāriem, lai atbalstītu tās līdz tirgus sasniegšanas brīdim. Citos
  “Apvārsnis Eiropa”
  un arī iepriekšējo pamatprogrammu pīlāros atbalstīto projektu noteikšana balstīsies uz tādu noderīgu metodiku kā “Inovācijas radars”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Programma Accelerator nodrošinās ātru attīstību
  jauninājumiem
  , kas
  radušies
  no Pathfinder atbalstītajiem projektiem, no
  Pathfinder, no
  līdzīgām dalībvalstu progresīvas pētniecības programmām un citiem ES
  pamatprogrammu
  pīlāriem (28), lai atbalstītu tās līdz tirgus sasniegšanas brīdim. Citos
  “Eiropas apvāršņa”
  un arī iepriekšējo pamatprogrammu pīlāros atbalstīto projektu noteikšana balstīsies uz tādu noderīgu metodiku kā “Inovācijas radars”.

jauninājumiem

radušies

Pathfinder, no

pamatprogrammu

28

“Eiropas apvāršņa”

Programma Accelerator nodrošinās ātru attīstību
  inovācijām
  , kas
  radušās
  no Pathfinder atbalstītajiem projektiem, no līdzīgām dalībvalstu progresīvas pētniecības programmām
  , EIT ZIK
  un citiem ES
  pamatprogrammas

   (28) pīlāriem, lai atbalstītu tās līdz tirgus sasniegšanas brīdim. Citos
  “Apvārsnis Eiropa”
  un arī iepriekšējo pamatprogrammu pīlāros atbalstīto projektu noteikšana balstīsies uz tādu noderīgu metodiku kā “Inovācijas radars”.

inovācijām

radušās

, EIT ZIK

pamatprogrammas

28

“Apvārsnis Eiropa”

Grozījums Nr. 236

Grozījums Nr. 236

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.3. punkts – 1. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.3. punkts – 1. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | EIP uzņēmējdarbības paātrināšanas pakalpojumus programmu Pathfinder un Accelerator darbību un rīcības atbalstam. Mērķis būs
  investoru, partneru un pircēju no publiskā sektora starpā
  savienot
  finansēto novatoru EIP kopienu, iekļaujot arī finansēto Izcilības zīmogu
  . Tie sniegs virkni apmācības un darbaudzināšanas pakalpojumu saistībā ar EIP darbībām. Tie nodrošinās novatoriem piekļuvi potenciālo partneru (arī rūpniecisko) starptautiskajiem tīkliem, lai papildinātu vērtību ķēdi vai attīstītu tirgus iespējas, kā arī lai atrastu investorus un citus privāto vai korporatīvo finanšu avotus. Pasākumu vidū būs notikumi dzīvē (piemēram, mākleru vai pārdošanas pasākumi), kā arī atbilstīgu platformu izstrāde vai esošo izmantošana ciešā saistībā ar finansiālajiem starpniekiem, kurus atbalsta
  fonds
  InvestEU un EIB grupa. Šie pasākumi arī mudinās novatoru savstarpējo zināšanu apmaiņu kā mācību avotu jauninājumu ekosistēmā, īpaši – izmantojot EIP Augstākās konsultatīvās padomes locekļu un EIP stipendiātu pakalpojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

EIP uzņēmējdarbības paātrināšanas pakalpojumus programmu Pathfinder un Accelerator darbību un rīcības atbalstam. Mērķis būs
  investoru, partneru un pircēju no publiskā sektora starpā
  savienot
  finansēto novatoru EIP kopienu, iekļaujot arī finansēto Izcilības zīmogu
  . Tie sniegs virkni apmācības un darbaudzināšanas pakalpojumu saistībā ar EIP darbībām. Tie nodrošinās novatoriem piekļuvi potenciālo partneru (arī rūpniecisko) starptautiskajiem tīkliem, lai papildinātu vērtību ķēdi vai attīstītu tirgus iespējas, kā arī lai atrastu investorus un citus privāto vai korporatīvo finanšu avotus. Pasākumu vidū būs notikumi dzīvē (piemēram, mākleru vai pārdošanas pasākumi), kā arī atbilstīgu platformu izstrāde vai esošo izmantošana ciešā saistībā ar finansiālajiem starpniekiem, kurus atbalsta
  fonds
  InvestEU un EIB grupa. Šie pasākumi arī mudinās novatoru savstarpējo zināšanu apmaiņu kā mācību avotu jauninājumu ekosistēmā, īpaši – izmantojot EIP Augstākās konsultatīvās padomes locekļu un EIP stipendiātu pakalpojumus.

investoru, partneru un pircēju no publiskā sektora starpā

finansēto novatoru EIP kopienu, iekļaujot arī finansēto Izcilības zīmogu

fonds

| — | EIP uzņēmējdarbības paātrināšanas pakalpojumus programmu Pathfinder un Accelerator darbību un rīcības atbalstam. Mērķis būs
  EIP finansēto novatoru kopienu, tostarp finansēto izcilības zīmogu,
  savienot
  ar investoriem, partneriem un publiskā un privātā sektora pircējiem
  . Tie sniegs virkni apmācības un darbaudzināšanas pakalpojumu saistībā ar EIP darbībām. Tie nodrošinās novatoriem piekļuvi potenciālo partneru (arī rūpniecisko) starptautiskajiem tīkliem, lai papildinātu vērtību ķēdi vai attīstītu tirgus iespējas, kā arī lai atrastu investorus un citus privāto vai korporatīvo finanšu avotus. Pasākumu vidū būs notikumi dzīvē (piemēram, mākleru vai pārdošanas pasākumi), kā arī atbilstīgu platformu izstrāde vai esošo izmantošana ciešā saistībā ar finansiālajiem starpniekiem, kurus atbalsta InvestEU un EIB grupa. Šie pasākumi arī mudinās novatoru savstarpējo zināšanu apmaiņu kā mācību avotu jauninājumu ekosistēmā, īpaši – izmantojot EIP Augstākās konsultatīvās padomes locekļu un EIP stipendiātu pakalpojumus.
  Minētās papildu EIP darbības, kas ir orientētas uz kardinālām/augsta riska inovācijām, papildinās uz uzņēmējiem, novatoriem un jaunuzņēmumiem orientēto līdzīgo EIT darbību portfeli. EIP tiek iedrošināta atbalsta sniegšanā inovatoriem izmantot ZIK zināšanas un pieredzi. |
| --- | --- |

—

EIP uzņēmējdarbības paātrināšanas pakalpojumus programmu Pathfinder un Accelerator darbību un rīcības atbalstam. Mērķis būs
  EIP finansēto novatoru kopienu, tostarp finansēto izcilības zīmogu,
  savienot
  ar investoriem, partneriem un publiskā un privātā sektora pircējiem
  . Tie sniegs virkni apmācības un darbaudzināšanas pakalpojumu saistībā ar EIP darbībām. Tie nodrošinās novatoriem piekļuvi potenciālo partneru (arī rūpniecisko) starptautiskajiem tīkliem, lai papildinātu vērtību ķēdi vai attīstītu tirgus iespējas, kā arī lai atrastu investorus un citus privāto vai korporatīvo finanšu avotus. Pasākumu vidū būs notikumi dzīvē (piemēram, mākleru vai pārdošanas pasākumi), kā arī atbilstīgu platformu izstrāde vai esošo izmantošana ciešā saistībā ar finansiālajiem starpniekiem, kurus atbalsta InvestEU un EIB grupa. Šie pasākumi arī mudinās novatoru savstarpējo zināšanu apmaiņu kā mācību avotu jauninājumu ekosistēmā, īpaši – izmantojot EIP Augstākās konsultatīvās padomes locekļu un EIP stipendiātu pakalpojumus.
  Minētās papildu EIP darbības, kas ir orientētas uz kardinālām/augsta riska inovācijām, papildinās uz uzņēmējiem, novatoriem un jaunuzņēmumiem orientēto līdzīgo EIT darbību portfeli. EIP tiek iedrošināta atbalsta sniegšanā inovatoriem izmantot ZIK zināšanas un pieredzi.

EIP finansēto novatoru kopienu, tostarp finansēto izcilības zīmogu,

ar investoriem, partneriem un publiskā un privātā sektora pircējiem

Minētās papildu EIP darbības, kas ir orientētas uz kardinālām/augsta riska inovācijām, papildinās uz uzņēmējiem, novatoriem un jaunuzņēmumiem orientēto līdzīgo EIT darbību portfeli. EIP tiek iedrošināta atbalsta sniegšanā inovatoriem izmantot ZIK zināšanas un pieredzi.

Grozījums Nr. 237

Grozījums Nr. 237

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.3. punkts – 1. daļa – 3. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts – 1.1.3. punkts – 1. daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | EIP uzdevumi, t. i., stimulējošās prēmijas, ir paredzētas, lai palīdzētu izstrādāt
  jaunus risinājumus globālām problēmām
  , iesaistītu jaunus dalībniekus
  un
  veidotu jaunas kopienas. EIP atzinības balvas ietvers
  balvas
  Eiropas Inovācijas galvaspilsētai (iCapital), Sociālo
  jauninājumu
  veicināšanas
  balvas
  un Sieviešu novatoru
  balvas

   (29). Balvu izveide
  sasaistīs EIP
  ar citām
  pamatprogrammas
  daļām,
  ieskaitot uzdevumu finansēšanas
  un
  citas finansēšanas struktūras
  . Tiks izskatītas arī sadarbības iespējas ar organizācijām (piemēram, uzņēmumiem, augstskolām, pētniecības organizācijām, uzņēmējdarbības paātrinātājiem, labdarības organizācijām un fondiem). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

EIP uzdevumi, t. i., stimulējošās prēmijas, ir paredzētas, lai palīdzētu izstrādāt
  jaunus risinājumus globālām problēmām
  , iesaistītu jaunus dalībniekus
  un
  veidotu jaunas kopienas. EIP atzinības balvas ietvers
  balvas
  Eiropas Inovācijas galvaspilsētai (iCapital), Sociālo
  jauninājumu
  veicināšanas
  balvas
  un Sieviešu novatoru
  balvas

   (29). Balvu izveide
  sasaistīs EIP
  ar citām
  pamatprogrammas
  daļām,
  ieskaitot uzdevumu finansēšanas
  un
  citas finansēšanas struktūras
  . Tiks izskatītas arī sadarbības iespējas ar organizācijām (piemēram, uzņēmumiem, augstskolām, pētniecības organizācijām, uzņēmējdarbības paātrinātājiem, labdarības organizācijām un fondiem).

jaunus risinājumus globālām problēmām

un

balvas

jauninājumu

balvas

balvas

29

sasaistīs EIP

pamatprogrammas

ieskaitot uzdevumu finansēšanas

citas finansēšanas struktūras

| — | EIP uzdevumi, t. i., stimulējošās prēmijas, ir paredzētas, lai palīdzētu izstrādāt
  jaunas revolucionāras inovācijas
  , iesaistītu jaunus dalībniekus, veidotu jaunas
  pētniecības un inovācijas
  kopienas
  un tīklus, kā arī padarītu pamanāmākus sasniegumus, kas ir panākti ar ES finansējumu
  . EIP atzinības balvas ietvers
  balvu
  Eiropas Inovācijas galvaspilsētai (iCapital),
  ES Uzdevumu balvu,
  Sociālo
  inovāciju
  veicināšanas
  balvu
  un Sieviešu novatoru
  balvu.

   (29)

  Lai nodrošinātu papildināmību un novērstu dublēšanos, šo
  balvu izveide
  un ieviešana būs sasaistīta
  ar citām
  programmas
  daļām,
  tostarp uzdevumiem
  un
  EIT
  . Tiks izskatītas arī sadarbības iespējas ar organizācijām (piemēram, uzņēmumiem, augstskolām, pētniecības organizācijām, uzņēmējdarbības paātrinātājiem, labdarības organizācijām un fondiem). |
| --- | --- |

—

EIP uzdevumi, t. i., stimulējošās prēmijas, ir paredzētas, lai palīdzētu izstrādāt
  jaunas revolucionāras inovācijas
  , iesaistītu jaunus dalībniekus, veidotu jaunas
  pētniecības un inovācijas
  kopienas
  un tīklus, kā arī padarītu pamanāmākus sasniegumus, kas ir panākti ar ES finansējumu
  . EIP atzinības balvas ietvers
  balvu
  Eiropas Inovācijas galvaspilsētai (iCapital),
  ES Uzdevumu balvu,
  Sociālo
  inovāciju
  veicināšanas
  balvu
  un Sieviešu novatoru
  balvu.

   (29)

  Lai nodrošinātu papildināmību un novērstu dublēšanos, šo
  balvu izveide
  un ieviešana būs sasaistīta
  ar citām
  programmas
  daļām,
  tostarp uzdevumiem
  un
  EIT
  . Tiks izskatītas arī sadarbības iespējas ar organizācijām (piemēram, uzņēmumiem, augstskolām, pētniecības organizācijām, uzņēmējdarbības paātrinātājiem, labdarības organizācijām un fondiem).

jaunas revolucionāras inovācijas

pētniecības un inovācijas

un tīklus, kā arī padarītu pamanāmākus sasniegumus, kas ir panākti ar ES finansējumu

balvu

ES Uzdevumu balvu,

inovāciju

balvu

balvu.

29

Lai nodrošinātu papildināmību un novērstu dublēšanos, šo

un ieviešana būs sasaistīta

programmas

tostarp uzdevumiem

EIT

Grozījums Nr. 238

Grozījums Nr. 238

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.1. punkts – 1. daļa

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| EIP Augstākā konsultatīvā padome (EIP
  Valde
  ) palīdzēs Komisijai īstenot EIP.
  Papildus konsultēšanai EIP darba programmu jautājumos, EIP Valde aktīvi konsultēs par darbību pārvaldību un vēlāko uzraudzību
  .
  Tai būs arī izziņošanas funkcija
  ,
  tās dalībniekiem pildot sūtņu pienākumus, tādējādi veicinot inovācijas attīstību ES. Sakaru kanāli ietvers galveno
  inovācijas
  sarīkojumu apmeklēšanu
  ,
  sociālos medijus, EIP novatoru kopienas izveidi, iesaistīšanos galvenajos plašsaziņas līdzekļos, koncentrējoties uz inovāciju
  ,
  kopīgiem pasākumiem ar inkubatoru un akselerācijas mezglu iesaistīšanu
  . | EIP Augstākā konsultatīvā padome (EIP
  padome
  ) palīdzēs Komisijai īstenot EIP.
  Saskaņā ar šā lēmuma 9. pantu šo padomi veidos pārstāvji, tostarp akadēmiskie eksperti inovācijas politikas jomā, no pētniecības un tehnoloģiju organizācijām un uzņēmēju un riska kapitāla pārvaldītāju vidus, kā arī citām struktūrām. |
| | EIP īstenošanas nolūkā Komisija ar EIP padomes atbalstu nodrošinās: |
| | — | attiecīgo mērķgrupu un to atšķirīgo vajadzību skaidru nodalīšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

EIP Augstākā konsultatīvā padome (EIP
  Valde
  ) palīdzēs Komisijai īstenot EIP.
  Papildus konsultēšanai EIP darba programmu jautājumos, EIP Valde aktīvi konsultēs par darbību pārvaldību un vēlāko uzraudzību
  .
  Tai būs arī izziņošanas funkcija
  ,
  tās dalībniekiem pildot sūtņu pienākumus, tādējādi veicinot inovācijas attīstību ES. Sakaru kanāli ietvers galveno
  inovācijas
  sarīkojumu apmeklēšanu
  ,
  sociālos medijus, EIP novatoru kopienas izveidi, iesaistīšanos galvenajos plašsaziņas līdzekļos, koncentrējoties uz inovāciju
  ,
  kopīgiem pasākumiem ar inkubatoru un akselerācijas mezglu iesaistīšanu
  .

Valde

Papildus konsultēšanai EIP darba programmu jautājumos, EIP Valde aktīvi konsultēs par darbību pārvaldību un vēlāko uzraudzību

Tai būs arī izziņošanas funkcija

tās dalībniekiem pildot sūtņu pienākumus, tādējādi veicinot inovācijas attīstību ES. Sakaru kanāli ietvers galveno

sarīkojumu apmeklēšanu

sociālos medijus, EIP novatoru kopienas izveidi, iesaistīšanos galvenajos plašsaziņas līdzekļos, koncentrējoties uz inovāciju

kopīgiem pasākumiem ar inkubatoru un akselerācijas mezglu iesaistīšanu

EIP Augstākā konsultatīvā padome (EIP
  padome
  ) palīdzēs Komisijai īstenot EIP.
  Saskaņā ar šā lēmuma 9. pantu šo padomi veidos pārstāvji, tostarp akadēmiskie eksperti inovācijas politikas jomā, no pētniecības un tehnoloģiju organizācijām un uzņēmēju un riska kapitāla pārvaldītāju vidus, kā arī citām struktūrām.

padome

Saskaņā ar šā lēmuma 9. pantu šo padomi veidos pārstāvji, tostarp akadēmiskie eksperti inovācijas politikas jomā, no pētniecības un tehnoloģiju organizācijām un uzņēmēju un riska kapitāla pārvaldītāju vidus, kā arī citām struktūrām.

EIP īstenošanas nolūkā Komisija ar EIP padomes atbalstu nodrošinās:

EIP īstenošanas nolūkā Komisija ar EIP padomes atbalstu nodrošinās:

—

attiecīgo mērķgrupu un to atšķirīgo vajadzību skaidru nodalīšanu;

attiecīgo mērķgrupu un to atšķirīgo vajadzību skaidru nodalīšanu;

| — | sīku informāciju par to, kā tā īstenos jauktu atbalstu (dotācijas, kapitālu, aizdevumus un garantijas); |
| --- | --- |

—

sīku informāciju par to, kā tā īstenos jauktu atbalstu (dotācijas, kapitālu, aizdevumus un garantijas);

sīku informāciju par to, kā tā īstenos jauktu atbalstu (dotācijas, kapitālu, aizdevumus un garantijas);

| — | stabilu mehānismu sistemātiskai instrumentu novērtēšanai reāllaikā, lai nodrošinātu ātru politikas apguves procesu un inovācijas modeļu izstrādi, tostarp rādītāju atlasi un ieviešanu; |
| --- | --- |

—

stabilu mehānismu sistemātiskai instrumentu novērtēšanai reāllaikā, lai nodrošinātu ātru politikas apguves procesu un inovācijas modeļu izstrādi, tostarp rādītāju atlasi un ieviešanu;

stabilu mehānismu sistemātiskai instrumentu novērtēšanai reāllaikā, lai nodrošinātu ātru politikas apguves procesu un inovācijas modeļu izstrādi, tostarp rādītāju atlasi un ieviešanu;

| — | EIP un EIT sadarbību, lai nodrošinātu papildināmību un nepieļautu dublēšanos; |
| --- | --- |

—

EIP un EIT sadarbību, lai nodrošinātu papildināmību un nepieļautu dublēšanos;

EIP un EIT sadarbību, lai nodrošinātu papildināmību un nepieļautu dublēšanos;

| — | programmas pārvaldītāju lomas un pienākumu sīkāku definēšanu; |
| --- | --- |

—

programmas pārvaldītāju lomas un pienākumu sīkāku definēšanu;

programmas pārvaldītāju lomas un pienākumu sīkāku definēšanu;

| — | to instrumentu aprakstu, ar kuriem piesaistīt riska kapitāla investorus ļoti riskantu projektu gadījumā; |
| --- | --- |

—

to instrumentu aprakstu, ar kuriem piesaistīt riska kapitāla investorus ļoti riskantu projektu gadījumā;

to instrumentu aprakstu, ar kuriem piesaistīt riska kapitāla investorus ļoti riskantu projektu gadījumā;

| — | inovācijas mērķu definēšanu attiecībā uz produktiem, procesiem, tirgvedību un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

—

inovācijas mērķu definēšanu attiecībā uz produktiem, procesiem, tirgvedību un pakalpojumiem;

inovācijas mērķu definēšanu attiecībā uz produktiem, procesiem, tirgvedību un pakalpojumiem;

| — | saņēmēju virzītājspēka noteikšanu. |
| --- | --- |

—

saņēmēju virzītājspēka noteikšanu.

saņēmēju virzītājspēka noteikšanu.

Padome arī konsultēs par EIP darba programmām, darbību pārvaldību un vēlāko uzraudzību. Tai būs arī izziņošanas funkcija, tās dalībniekiem pildot sūtņu pienākumus, tādējādi veicinot inovācijas attīstību ES. Sakaru kanāli ietvers galveno inovācijas sarīkojumu apmeklēšanu, sociālos medijus, EIP novatoru kopienas izveidi, iesaistīšanos galvenajos plašsaziņas līdzekļos, koncentrējoties uz inovāciju, kopīgiem pasākumiem ar inkubatoru un akselerācijas mezglu iesaistīšanu. EIT valde un EIP padome cieši sadarbosies, lai Savienībā izmantotu sinerģijas un palielinātu pievienoto vērtību novatoriem un uzņēmējiem.

Padome arī konsultēs par EIP darba programmām, darbību pārvaldību un vēlāko uzraudzību. Tai būs arī izziņošanas funkcija, tās dalībniekiem pildot sūtņu pienākumus, tādējādi veicinot inovācijas attīstību ES. Sakaru kanāli ietvers galveno inovācijas sarīkojumu apmeklēšanu, sociālos medijus, EIP novatoru kopienas izveidi, iesaistīšanos galvenajos plašsaziņas līdzekļos, koncentrējoties uz inovāciju, kopīgiem pasākumiem ar inkubatoru un akselerācijas mezglu iesaistīšanu. EIT valde un EIP padome cieši sadarbosies, lai Savienībā izmantotu sinerģijas un palielinātu pievienoto vērtību novatoriem un uzņēmējiem.

Grozījums Nr. 239

Grozījums Nr. 239

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.1. punkts – 2. daļa

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| EIP
  Valde
  sniegs ieteikumus Komisijai par
  jauninājumu
  tendencēm vai iniciatīvām, kas nepieciešamas, lai uzlabotu un veicinātu ES inovācijas ekosistēmu, arī par iespējamiem regulatīviem šķēršļiem.
  Valdei
  ziņojumu veidā būtu jānosaka arī topošas inovācijas jomas, kas jāņem vērā darbībās un uzdevumos, kas saistītas ar Globālo problēmu un rūpniecības konkurētspējas pīlāru. Tādējādi EIP
  valdes
  pienākums būs veicināt pamatprogrammas
  “Eiropas apvārsnis”
  vispārējo saskanību. | EIP
  padome pēc apspriešanās ar EIT valdi,
  sniegs ieteikumus Komisijai par
  inovāciju
  tendencēm vai iniciatīvām, kas nepieciešamas, lai uzlabotu un veicinātu ES inovācijas ekosistēmu, arī par iespējamiem
  tehniskiem un
  regulatīviem šķēršļiem.
  Padomei
  ziņojumu veidā būtu jānosaka arī topošas inovācijas jomas, kas jāņem vērā darbībās un uzdevumos, kas saistītas ar Globālo problēmu un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspējas pīlāru. Tādējādi EIP
  padomes
  pienākums būs veicināt pamatprogrammas
  “Apvārsnis Eiropa”
  vispārējo saskanību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

EIP
  Valde
  sniegs ieteikumus Komisijai par
  jauninājumu
  tendencēm vai iniciatīvām, kas nepieciešamas, lai uzlabotu un veicinātu ES inovācijas ekosistēmu, arī par iespējamiem regulatīviem šķēršļiem.
  Valdei
  ziņojumu veidā būtu jānosaka arī topošas inovācijas jomas, kas jāņem vērā darbībās un uzdevumos, kas saistītas ar Globālo problēmu un rūpniecības konkurētspējas pīlāru. Tādējādi EIP
  valdes
  pienākums būs veicināt pamatprogrammas
  “Eiropas apvārsnis”
  vispārējo saskanību.

Valde

jauninājumu

Valdei

valdes

“Eiropas apvārsnis”

EIP
  padome pēc apspriešanās ar EIT valdi,
  sniegs ieteikumus Komisijai par
  inovāciju
  tendencēm vai iniciatīvām, kas nepieciešamas, lai uzlabotu un veicinātu ES inovācijas ekosistēmu, arī par iespējamiem
  tehniskiem un
  regulatīviem šķēršļiem.
  Padomei
  ziņojumu veidā būtu jānosaka arī topošas inovācijas jomas, kas jāņem vērā darbībās un uzdevumos, kas saistītas ar Globālo problēmu un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspējas pīlāru. Tādējādi EIP
  padomes
  pienākums būs veicināt pamatprogrammas
  “Apvārsnis Eiropa”
  vispārējo saskanību.

padome pēc apspriešanās ar EIT valdi,

inovāciju

tehniskiem un

Padomei

Eiropas

padomes

“Apvārsnis Eiropa”

Grozījums Nr. 240

Grozījums Nr. 240

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.2. punkts – 5. daļa

I pielikums – III pīlārs – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts – 1.2.2. punkts – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Jo īpaši programmu vadītāji pārraudzīs programmas Pathfinder
  priekšlikumu iesniegšanas mehānisma
  īstenošanu un piedāvās novērtējumu
  attiecībā
  uz
  konsekventu stratēģisku
  projektu portfeli,
  kas
  varētu būtiski veicināt
  potenciālus sociālus
  vai
  ekonomiskus tirgus veidojošu jauninājumu rašanos
  . | Jo īpaši programmu vadītāji pārraudzīs programmas Pathfinder
  uzaicinājumu
  īstenošanu un piedāvās novērtējumu
  , kas pamatosies
  uz
  šajā regulā noteiktiem skaidriem un pārredzamiem kritērijiem un būs saskaņā ar tādu stratēģisko
  projektu portfeli,
  kuri
  varētu būtiski veicināt
  potenciālas radikāli jaunas nākotnes tehnoloģijas
  vai
  tirgu radošas inovācijas zinātnes, sabiedrības vai ekonomikas jomā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Jo īpaši programmu vadītāji pārraudzīs programmas Pathfinder
  priekšlikumu iesniegšanas mehānisma
  īstenošanu un piedāvās novērtējumu
  attiecībā
  uz
  konsekventu stratēģisku
  projektu portfeli,
  kas
  varētu būtiski veicināt
  potenciālus sociālus
  vai
  ekonomiskus tirgus veidojošu jauninājumu rašanos
  .

priekšlikumu iesniegšanas mehānisma

attiecībā

konsekventu stratēģisku

kas

potenciālus sociālus

ekonomiskus tirgus veidojošu jauninājumu rašanos

Jo īpaši programmu vadītāji pārraudzīs programmas Pathfinder
  uzaicinājumu
  īstenošanu un piedāvās novērtējumu
  , kas pamatosies
  uz
  šajā regulā noteiktiem skaidriem un pārredzamiem kritērijiem un būs saskaņā ar tādu stratēģisko
  projektu portfeli,
  kuri
  varētu būtiski veicināt
  potenciālas radikāli jaunas nākotnes tehnoloģijas
  vai
  tirgu radošas inovācijas zinātnes, sabiedrības vai ekonomikas jomā
  .

uzaicinājumu

, kas pamatosies

šajā regulā noteiktiem skaidriem un pārredzamiem kritērijiem un būs saskaņā ar tādu stratēģisko

kuri

potenciālas radikāli jaunas nākotnes tehnoloģijas

tirgu radošas inovācijas zinātnes, sabiedrības vai ekonomikas jomā

Grozījums Nr. 241

Grozījums Nr. 241

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 1. punkts

I pielikums – III pīlārs – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai pilnībā izmantotu inovācijas potenciālu, iesaistot pētniekus, uzņēmējus, rūpniecību un sabiedrību kopumā, ES jāuzlabo vide, kurā
  jauninājumi
  var viegli attīstīties visos līmeņos. Tas prasīs efektīvas inovācijas ekosistēmas attīstību ES mērogā un atbalsta sniegšanu sadarbības, tīklu veidošanas un ideju veicināšanai, kā arī finansējuma un prasmju apmaiņai starp valstu un vietējām inovācijas ekosistēmām. | Lai pilnībā izmantotu inovācijas potenciālu, iesaistot pētniekus, uzņēmējus, rūpniecību un sabiedrību kopumā, ES jāuzlabo vide, kurā
  inovācijas
  var viegli attīstīties visos līmeņos. Tas prasīs efektīvas inovācijas ekosistēmas attīstību ES mērogā un atbalsta sniegšanu sadarbības, tīklu veidošanas un ideju veicināšanai
  , atvērtu inovācijas procesu izstrādei
  , kā arī finansējuma un prasmju apmaiņai starp valstu un vietējām inovācijas ekosistēmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai pilnībā izmantotu inovācijas potenciālu, iesaistot pētniekus, uzņēmējus, rūpniecību un sabiedrību kopumā, ES jāuzlabo vide, kurā
  jauninājumi
  var viegli attīstīties visos līmeņos. Tas prasīs efektīvas inovācijas ekosistēmas attīstību ES mērogā un atbalsta sniegšanu sadarbības, tīklu veidošanas un ideju veicināšanai, kā arī finansējuma un prasmju apmaiņai starp valstu un vietējām inovācijas ekosistēmām.

jauninājumi

Lai pilnībā izmantotu inovācijas potenciālu, iesaistot pētniekus, uzņēmējus, rūpniecību un sabiedrību kopumā, ES jāuzlabo vide, kurā
  inovācijas
  var viegli attīstīties visos līmeņos. Tas prasīs efektīvas inovācijas ekosistēmas attīstību ES mērogā un atbalsta sniegšanu sadarbības, tīklu veidošanas un ideju veicināšanai
  , atvērtu inovācijas procesu izstrādei
  , kā arī finansējuma un prasmju apmaiņai starp valstu un vietējām inovācijas ekosistēmām.

inovācijas

, atvērtu inovācijas procesu izstrādei

Grozījums Nr. 242

Grozījums Nr. 242

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2. punkts

I pielikums – III pīlārs – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Papildus inovācijai privātajos uzņēmumos ES jācenšas arī attīstīt ekosistēmas, kas atbalsta sociālo inovāciju
  un inovāciju valsts sektorā. Tik tiešām,
  valsts pārvaldei jāievieš
  jauninājumi
  un pašai jāatjaunojas, lai spētu atbalstīt pārmaiņas regulējumā un pārvaldībā, kas nepieciešamas, lai atbalstītu plaša mēroga jaunu tehnoloģiju ieviešanu, kā arī pieaugošo sabiedrības pieprasījumu pēc iedarbīgākiem un efektīvākiem pakalpojumiem. Sociālās
  novācijas
  ir
  kritisks faktors vispārības labklājības uzlabošanā
  . | Papildus inovācijai privātajos uzņēmumos ES jācenšas arī attīstīt ekosistēmas, kas atbalsta sociālo inovāciju
  , kā arī sekmēt zināšanu pārnesi un publiskā sektora inovāciju.
  Valsts pārvaldei
  ir
  jāievieš
  inovācijas
  un pašai jāatjaunojas, lai spētu atbalstīt pārmaiņas regulējumā un pārvaldībā, kas nepieciešamas, lai atbalstītu plaša mēroga
  inovāciju, tostarp
  jaunu tehnoloģiju, ieviešanu, kā arī pieaugošo sabiedrības pieprasījumu pēc iedarbīgākiem un efektīvākiem pakalpojumiem. Sociālās
  inovācijas
  ir
  ļoti svarīgas, lai varētu uzlabot mūsu sabiedrības labklājību. EIT ZIK kā Eiropas lielākajam inovācijas tīklam būs svarīga loma šo ekosistēmu izstrādē un šīs prioritātes īstenošanā. Tās rada apstākļus vēlamajai starpreģionu sadarbībai, sasaistot inovācijas ekosistēmas visā Eiropā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Papildus inovācijai privātajos uzņēmumos ES jācenšas arī attīstīt ekosistēmas, kas atbalsta sociālo inovāciju
  un inovāciju valsts sektorā. Tik tiešām,
  valsts pārvaldei jāievieš
  jauninājumi
  un pašai jāatjaunojas, lai spētu atbalstīt pārmaiņas regulējumā un pārvaldībā, kas nepieciešamas, lai atbalstītu plaša mēroga jaunu tehnoloģiju ieviešanu, kā arī pieaugošo sabiedrības pieprasījumu pēc iedarbīgākiem un efektīvākiem pakalpojumiem. Sociālās
  novācijas
  ir
  kritisks faktors vispārības labklājības uzlabošanā
  .

un inovāciju valsts sektorā. Tik tiešām,

jauninājumi

novācijas

kritisks faktors vispārības labklājības uzlabošanā

Papildus inovācijai privātajos uzņēmumos ES jācenšas arī attīstīt ekosistēmas, kas atbalsta sociālo inovāciju
  , kā arī sekmēt zināšanu pārnesi un publiskā sektora inovāciju.
  Valsts pārvaldei
  ir
  jāievieš
  inovācijas
  un pašai jāatjaunojas, lai spētu atbalstīt pārmaiņas regulējumā un pārvaldībā, kas nepieciešamas, lai atbalstītu plaša mēroga
  inovāciju, tostarp
  jaunu tehnoloģiju, ieviešanu, kā arī pieaugošo sabiedrības pieprasījumu pēc iedarbīgākiem un efektīvākiem pakalpojumiem. Sociālās
  inovācijas
  ir
  ļoti svarīgas, lai varētu uzlabot mūsu sabiedrības labklājību. EIT ZIK kā Eiropas lielākajam inovācijas tīklam būs svarīga loma šo ekosistēmu izstrādē un šīs prioritātes īstenošanā. Tās rada apstākļus vēlamajai starpreģionu sadarbībai, sasaistot inovācijas ekosistēmas visā Eiropā.

, kā arī sekmēt zināšanu pārnesi un publiskā sektora inovāciju.

ir

inovācijas

inovāciju, tostarp

inovācijas

ļoti svarīgas, lai varētu uzlabot mūsu sabiedrības labklājību. EIT ZIK kā Eiropas lielākajam inovācijas tīklam būs svarīga loma šo ekosistēmu izstrādē un šīs prioritātes īstenošanā. Tās rada apstākļus vēlamajai starpreģionu sadarbībai, sasaistot inovācijas ekosistēmas visā Eiropā.

Grozījums Nr. 243

Grozījums Nr. 243

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 1. punkts – virsraksts

I pielikums – III pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 1. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kā pirmo soli Komisija organizēs
  dalībvalstu un asociēto valstu iestāžu EIP
  forumu,
  kas atbildēs
  par valsts inovācijas politiku un programmām,
  ar mērķi veicināt
  koordināciju un dialogu saistībā ar ES inovācijas ekosistēmas
  attīstību
  .
  Šajā
  EIP
  Forumā
  Komisija: | Kā pirmo soli Komisija organizēs
  Inovācijas
  forumu,
  kurā pulcēs
  par valsts inovācijas politiku un programmām
  atbildīgo dalībvalstu un asociēto valstu iestādes un struktūras
  ,
  lai veicinātu
  koordināciju un dialogu saistībā ar ES inovācijas ekosistēmas
  izveidi
  .
  Ieinteresētās personas un ES struktūras, tostarp EIT,
  EIP
  padome un
  Komisija
  , Inovācijas forumā
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kā pirmo soli Komisija organizēs
  dalībvalstu un asociēto valstu iestāžu EIP
  forumu,
  kas atbildēs
  par valsts inovācijas politiku un programmām,
  ar mērķi veicināt
  koordināciju un dialogu saistībā ar ES inovācijas ekosistēmas
  attīstību
  .
  Šajā
  EIP
  Forumā
  Komisija:

dalībvalstu un asociēto valstu iestāžu EIP

kas atbildēs

ar mērķi veicināt

attīstību

Šajā

Forumā

Kā pirmo soli Komisija organizēs
  Inovācijas
  forumu,
  kurā pulcēs
  par valsts inovācijas politiku un programmām
  atbildīgo dalībvalstu un asociēto valstu iestādes un struktūras
  ,
  lai veicinātu
  koordināciju un dialogu saistībā ar ES inovācijas ekosistēmas
  izveidi
  .
  Ieinteresētās personas un ES struktūras, tostarp EIT,
  EIP
  padome un
  Komisija
  , Inovācijas forumā
  :

Inovācijas

kurā pulcēs

atbildīgo dalībvalstu un asociēto valstu iestādes un struktūras

lai veicinātu

izveidi

Ieinteresētās personas un ES struktūras, tostarp EIT,

padome un

, Inovācijas forumā

Grozījums Nr. 244

Grozījums Nr. 244

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 1. punkts – 3. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 1. punkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | uzlabos koordināciju starp valstu inovācijas programmām un EIP, lai veicinātu operatīvo sinerģiju un izvairītos no pārklāšanās, daloties datos par programmām un to īstenošanu, resursiem un speciālajām zināšanām, tehnoloģisko un inovācijas tendenču analīzi un uzraudzību, kā arī savstarpēji savienojot attiecīgo novatoru kopienas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

uzlabos koordināciju starp valstu inovācijas programmām un EIP, lai veicinātu operatīvo sinerģiju un izvairītos no pārklāšanās, daloties datos par programmām un to īstenošanu, resursiem un speciālajām zināšanām, tehnoloģisko un inovācijas tendenču analīzi un uzraudzību, kā arī savstarpēji savienojot attiecīgo novatoru kopienas;

| — | uzlabos koordināciju starp valstu inovācijas programmām
  , EIT
  un EIP, lai veicinātu operatīvo sinerģiju un izvairītos no pārklāšanās, daloties datos par programmām un to īstenošanu, resursiem un speciālajām zināšanām, tehnoloģisko un inovācijas tendenču analīzi un uzraudzību, kā arī savstarpēji savienojot attiecīgo novatoru kopienas; |
| --- | --- |

—

uzlabos koordināciju starp valstu inovācijas programmām
  , EIT
  un EIP, lai veicinātu operatīvo sinerģiju un izvairītos no pārklāšanās, daloties datos par programmām un to īstenošanu, resursiem un speciālajām zināšanām, tehnoloģisko un inovācijas tendenču analīzi un uzraudzību, kā arī savstarpēji savienojot attiecīgo novatoru kopienas;

, EIT

Grozījums Nr. 245

Grozījums Nr. 245

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2. punkts

I pielikums – III pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tiks īstenoti pasākumi, kas nodrošinās efektīvu
  komplementaritāti
  starp EIP darbības veidiem un to īpašo uzsvaru uz
  novatoriskiem panākumiem
  ar dalībvalstu un asociēto valstu īstenotajiem pasākumiem, kā arī privātām iniciatīvām, lai atbalstītu visus inovācijas veidus, sazinātos ar novatoriem visā ES un nodrošinātu viņiem pastiprinātu un pietiekamu atbalstu. | Tiks īstenoti pasākumi, kas nodrošinās efektīvu
  papildināmību un sadarbību
  starp
  EIT un
  EIP darbības veidiem un to īpašo uzsvaru uz
  inovāciju
  ar dalībvalstu un asociēto valstu īstenotajiem pasākumiem, kā arī privātām iniciatīvām, lai atbalstītu visus inovācijas veidus, sazinātos ar novatoriem visā ES un nodrošinātu viņiem pastiprinātu un pietiekamu atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tiks īstenoti pasākumi, kas nodrošinās efektīvu
  komplementaritāti
  starp EIP darbības veidiem un to īpašo uzsvaru uz
  novatoriskiem panākumiem
  ar dalībvalstu un asociēto valstu īstenotajiem pasākumiem, kā arī privātām iniciatīvām, lai atbalstītu visus inovācijas veidus, sazinātos ar novatoriem visā ES un nodrošinātu viņiem pastiprinātu un pietiekamu atbalstu.

komplementaritāti

novatoriskiem panākumiem

Tiks īstenoti pasākumi, kas nodrošinās efektīvu
  papildināmību un sadarbību
  starp
  EIT un
  EIP darbības veidiem un to īpašo uzsvaru uz
  inovāciju
  ar dalībvalstu un asociēto valstu īstenotajiem pasākumiem, kā arī privātām iniciatīvām, lai atbalstītu visus inovācijas veidus, sazinātos ar novatoriem visā ES un nodrošinātu viņiem pastiprinātu un pietiekamu atbalstu.

papildināmību un sadarbību

EIT un

inovāciju

Grozījums Nr. 246

Grozījums Nr. 246

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 3. punkts – virsraksts

I pielikums – III pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 3. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā nolūkā ES: | Šajā nolūkā
  iesaistītās
  ES
  struktūras
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šajā nolūkā ES:

Šajā nolūkā
  iesaistītās
  ES
  struktūras
  :

iesaistītās

struktūras

Grozījums Nr. 247

Grozījums Nr. 247

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 3. punkts – 1. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 3. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | veicinās un līdzfinansēs kopīgas inovācijas programmas, ko pārvalda iestādes, kas atbild par valsts, reģiona vai pašvaldības inovācijas politiku un programmām, ar kurām
  var būt saistītas
  privātās organizācijas, kas atbalsta
  jauninājumus
  un novatorus. Šādas uz pieprasījumu balstītas kopīgas programmas cita starpā var izmantot agrīno posmu un priekšizpētes mērķu sasniegšanā, kā arī akadēmisko aprindu un uzņēmumu sadarbības veicināšanā un atbalsta sniegšanā augsto tehnoloģiju MVU kolektīvajiem pētījumiem, tehnoloģiju un zināšanu tālāknodošanai, MVU internacionalizācijai, tirgus analīzei un attīstībai, mazo tehnoloģiju MVU digitalizēšanai, finanšu instrumentiem, kas paredzēti tirgum tuvinātas inovācijas pasākumiem, tirgus izvēršanai vai sociālajai inovācijai. Tās var ietvert arī kopīgas publisko iepirkumu iniciatīvas, kas ļauj komercializēt
  inovējumus
  publiskajā sektorā, jo īpaši, lai atbalstītu jaunas politikas izstrādi. Tam var būt īpaši izteikts efekts, sabiedrisko pakalpojumu jomas
  jauninājumu
  stimulēšanā un tirgus iespēju piedāvāšanā Eiropas novatoriem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

veicinās un līdzfinansēs kopīgas inovācijas programmas, ko pārvalda iestādes, kas atbild par valsts, reģiona vai pašvaldības inovācijas politiku un programmām, ar kurām
  var būt saistītas
  privātās organizācijas, kas atbalsta
  jauninājumus
  un novatorus. Šādas uz pieprasījumu balstītas kopīgas programmas cita starpā var izmantot agrīno posmu un priekšizpētes mērķu sasniegšanā, kā arī akadēmisko aprindu un uzņēmumu sadarbības veicināšanā un atbalsta sniegšanā augsto tehnoloģiju MVU kolektīvajiem pētījumiem, tehnoloģiju un zināšanu tālāknodošanai, MVU internacionalizācijai, tirgus analīzei un attīstībai, mazo tehnoloģiju MVU digitalizēšanai, finanšu instrumentiem, kas paredzēti tirgum tuvinātas inovācijas pasākumiem, tirgus izvēršanai vai sociālajai inovācijai. Tās var ietvert arī kopīgas publisko iepirkumu iniciatīvas, kas ļauj komercializēt
  inovējumus
  publiskajā sektorā, jo īpaši, lai atbalstītu jaunas politikas izstrādi. Tam var būt īpaši izteikts efekts, sabiedrisko pakalpojumu jomas
  jauninājumu
  stimulēšanā un tirgus iespēju piedāvāšanā Eiropas novatoriem.

var būt saistītas

jauninājumus

inovējumus

jauninājumu

| — | veicinās un līdzfinansēs kopīgas inovācijas programmas, ko pārvalda iestādes, kas atbild par valsts, reģiona vai pašvaldības inovācijas politiku un programmām, ar kurām
  būtu jāsaista
  privātās organizācijas, kas atbalsta
  inovācijas
  un novatorus. Šādas uz
  piedāvājumu un
  pieprasījumu balstītas kopīgas programmas cita starpā var izmantot agrīno posmu un priekšizpētes mērķu sasniegšanā, kā arī akadēmisko aprindu
  , pētniecības organizāciju
  un uzņēmumu sadarbības veicināšanā un atbalsta sniegšanā augsto tehnoloģiju MVU kolektīvajiem pētījumiem, tehnoloģiju un zināšanu tālāknodošanai, MVU internacionalizācijai, tirgus analīzei un attīstībai, mazo tehnoloģiju MVU digitalizēšanai, finanšu instrumentiem, kas paredzēti tirgum tuvinātas inovācijas pasākumiem, tirgus izvēršanai vai sociālajai inovācijai. Tās var ietvert arī kopīgas publisko iepirkumu iniciatīvas, kas ļauj komercializēt
  inovācijas
  publiskajā sektorā, jo īpaši, lai atbalstītu jaunas politikas izstrādi. Tam var būt īpaši izteikts efekts, sabiedrisko pakalpojumu jomas
  inovācijas
  stimulēšanā un tirgus iespēju piedāvāšanā Eiropas novatoriem.
  Ja šīs programmas tiek pārvaldītas vietējā līmenī, tām būtu jānodrošina transnacionālas partnerības un tām vajadzētu būt saskaņotām ar viedās specializācijas stratēģijām, kā arī tām būtu jāatbalsta sinerģijas ar ERAF iesaistītajos reģionos. |
| --- | --- |

—

veicinās un līdzfinansēs kopīgas inovācijas programmas, ko pārvalda iestādes, kas atbild par valsts, reģiona vai pašvaldības inovācijas politiku un programmām, ar kurām
  būtu jāsaista
  privātās organizācijas, kas atbalsta
  inovācijas
  un novatorus. Šādas uz
  piedāvājumu un
  pieprasījumu balstītas kopīgas programmas cita starpā var izmantot agrīno posmu un priekšizpētes mērķu sasniegšanā, kā arī akadēmisko aprindu
  , pētniecības organizāciju
  un uzņēmumu sadarbības veicināšanā un atbalsta sniegšanā augsto tehnoloģiju MVU kolektīvajiem pētījumiem, tehnoloģiju un zināšanu tālāknodošanai, MVU internacionalizācijai, tirgus analīzei un attīstībai, mazo tehnoloģiju MVU digitalizēšanai, finanšu instrumentiem, kas paredzēti tirgum tuvinātas inovācijas pasākumiem, tirgus izvēršanai vai sociālajai inovācijai. Tās var ietvert arī kopīgas publisko iepirkumu iniciatīvas, kas ļauj komercializēt
  inovācijas
  publiskajā sektorā, jo īpaši, lai atbalstītu jaunas politikas izstrādi. Tam var būt īpaši izteikts efekts, sabiedrisko pakalpojumu jomas
  inovācijas
  stimulēšanā un tirgus iespēju piedāvāšanā Eiropas novatoriem.
  Ja šīs programmas tiek pārvaldītas vietējā līmenī, tām būtu jānodrošina transnacionālas partnerības un tām vajadzētu būt saskaņotām ar viedās specializācijas stratēģijām, kā arī tām būtu jāatbalsta sinerģijas ar ERAF iesaistītajos reģionos.

būtu jāsaista

inovācijas

piedāvājumu un

, pētniecības organizāciju

inovācijas

inovācijas

Ja šīs programmas tiek pārvaldītas vietējā līmenī, tām būtu jānodrošina transnacionālas partnerības un tām vajadzētu būt saskaņotām ar viedās specializācijas stratēģijām, kā arī tām būtu jāatbalsta sinerģijas ar ERAF iesaistītajos reģionos.

Grozījums Nr. 248

Grozījums Nr. 248

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 3. punkts – 2. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 3. punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | atbalstīs arī kopīgas darbaudzināšanas, apmācības un tehniskās palīdzības programmas, kā arī citus pakalpojumus, kas tiek sniegti novatoru tuvumā, izmantojot tādus tīklus kā Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, kopas, Eiropas mēroga platformas, piemēram, Startup Europe, vietējās inovācijas dalībniekus, kā arī valstu un privātos inkubatorus un jaunrades centrus, kas turklāt varētu būt savstarpēji saistīti, lai veicinātu inovācijas partneru līdzdalību.
  Atbalstu var
  arī
  piešķirt
  , lai veicinātu vispārīgo novatorisko prasmju apguvi, arī profesionālo mācību iestāžu tīkliem un ciešā
  saistībā
  ar
  Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūtu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

atbalstīs arī kopīgas darbaudzināšanas, apmācības un tehniskās palīdzības programmas, kā arī citus pakalpojumus, kas tiek sniegti novatoru tuvumā, izmantojot tādus tīklus kā Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, kopas, Eiropas mēroga platformas, piemēram, Startup Europe, vietējās inovācijas dalībniekus, kā arī valstu un privātos inkubatorus un jaunrades centrus, kas turklāt varētu būt savstarpēji saistīti, lai veicinātu inovācijas partneru līdzdalību.
  Atbalstu var
  arī
  piešķirt
  , lai veicinātu vispārīgo novatorisko prasmju apguvi, arī profesionālo mācību iestāžu tīkliem un ciešā
  saistībā
  ar
  Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūtu
  ;

Atbalstu var

piešķirt

saistībā

Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūtu

| — | atbalstīs arī kopīgas darbaudzināšanas, apmācības un tehniskās palīdzības programmas, kā arī citus pakalpojumus, kas tiek sniegti novatoru tuvumā, izmantojot tādus tīklus kā Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, kopas, Eiropas mēroga platformas, piemēram, Startup Europe, vietējās inovācijas dalībniekus, kā arī valstu un privātos inkubatorus un jaunrades centrus, kas turklāt varētu būt savstarpēji saistīti, lai veicinātu inovācijas partneru līdzdalību.
  Atbalsts būtu
  arī
  jāpiešķir
  , lai veicinātu vispārīgo novatorisko prasmju apguvi, arī profesionālo mācību iestāžu tīkliem un ciešā
  sadarbībā
  ar
  EIT
  ; |
| --- | --- |

—

atbalstīs arī kopīgas darbaudzināšanas, apmācības un tehniskās palīdzības programmas, kā arī citus pakalpojumus, kas tiek sniegti novatoru tuvumā, izmantojot tādus tīklus kā Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, kopas, Eiropas mēroga platformas, piemēram, Startup Europe, vietējās inovācijas dalībniekus, kā arī valstu un privātos inkubatorus un jaunrades centrus, kas turklāt varētu būt savstarpēji saistīti, lai veicinātu inovācijas partneru līdzdalību.
  Atbalsts būtu
  arī
  jāpiešķir
  , lai veicinātu vispārīgo novatorisko prasmju apguvi, arī profesionālo mācību iestāžu tīkliem un ciešā
  sadarbībā
  ar
  EIT
  ;

Atbalsts būtu

jāpiešķir

sadarbībā

EIT

Grozījums Nr. 249

Grozījums Nr. 249

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 1. punkts

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kā skaidri noteikts augsta līmeņa grupas ziņojumā par ES pētniecības un inovācijas ietekmes vairošanu (Lamī augsta līmeņa grupa), turpmākās virzības pamatā ir mērķis “izglītot cilvēkus nākotnei, kā arī ieguldīt cilvēkos, kas radīs pārmaiņas”. Eiropas augstskolas it īpaši tiek aicinātas veicināt uzņēmējdarbību, iznīcināt disciplinārās robežas un institucionalizēt spēcīgas, nedisciplināras akadēmiskās un rūpniecības nozares sadarbības iespējas. Saskaņā ar neseniem pētījumiem piekļuve talantīgiem cilvēkiem ir vissvarīgākais faktors, kas ietekmē vietas izvēli Eiropas jaunuzņēmumu dibinātāju vidū. Uzņēmējdarbības izglītībai un apmācības iespējām ir izšķiroša loma nākotnes novatoru audzināšanā un pašreizējo novatoru spēju izkopšanā, lai attīstītu savu uzņēmējdarbību un gūtu lielākus panākumus. Pieeja uzņēmējdarbības nozares talantiem, kā arī piekļuve profesionāliem pakalpojumiem, kapitālam un tirgiem ES līmenī, kā arī galveno inovācijas dalībnieku apvienošana kopīgā mērķa sasniegšanai ir galvenās sastāvdaļas inovācijas ekosistēmas atbalstīšanai. Ir nepieciešams saskaņot centienus visā ES, lai radītu spēju pastāvēt savstarpēji saistītām ES mēroga uzņēmējdarbības kopām un ekosistēmām. | Kā skaidri noteikts augsta līmeņa grupas ziņojumā par ES pētniecības un inovācijas ietekmes vairošanu (Lamī augsta līmeņa grupa), turpmākās virzības pamatā ir mērķis “izglītot cilvēkus nākotnei, kā arī ieguldīt cilvēkos, kas radīs pārmaiņas”. Eiropas augstskolas it īpaši tiek aicinātas veicināt uzņēmējdarbību, iznīcināt disciplinārās robežas un institucionalizēt spēcīgas, nedisciplināras akadēmiskās un rūpniecības nozares sadarbības iespējas. Saskaņā ar neseniem pētījumiem piekļuve talantīgiem cilvēkiem ir vissvarīgākais faktors, kas ietekmē vietas izvēli Eiropas jaunuzņēmumu dibinātāju vidū. Uzņēmējdarbības izglītībai un apmācības iespējām ir izšķiroša loma nākotnes novatoru audzināšanā un pašreizējo novatoru spēju izkopšanā, lai attīstītu savu uzņēmējdarbību un gūtu lielākus panākumus. Pieeja uzņēmējdarbības nozares talantiem, kā arī piekļuve profesionāliem pakalpojumiem, kapitālam un tirgiem ES līmenī, kā arī galveno inovācijas dalībnieku apvienošana kopīgā mērķa sasniegšanai ir galvenās sastāvdaļas inovācijas ekosistēmas atbalstīšanai
  un veiksmīgu inovācijas modeļu un paraugprakses radīšanai reģionālajā, valsts un Eiropas līmenī
  . Ir nepieciešams saskaņot centienus visā ES, lai radītu spēju pastāvēt savstarpēji saistītām ES mēroga uzņēmējdarbības kopām un ekosistēmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kā skaidri noteikts augsta līmeņa grupas ziņojumā par ES pētniecības un inovācijas ietekmes vairošanu (Lamī augsta līmeņa grupa), turpmākās virzības pamatā ir mērķis “izglītot cilvēkus nākotnei, kā arī ieguldīt cilvēkos, kas radīs pārmaiņas”. Eiropas augstskolas it īpaši tiek aicinātas veicināt uzņēmējdarbību, iznīcināt disciplinārās robežas un institucionalizēt spēcīgas, nedisciplināras akadēmiskās un rūpniecības nozares sadarbības iespējas. Saskaņā ar neseniem pētījumiem piekļuve talantīgiem cilvēkiem ir vissvarīgākais faktors, kas ietekmē vietas izvēli Eiropas jaunuzņēmumu dibinātāju vidū. Uzņēmējdarbības izglītībai un apmācības iespējām ir izšķiroša loma nākotnes novatoru audzināšanā un pašreizējo novatoru spēju izkopšanā, lai attīstītu savu uzņēmējdarbību un gūtu lielākus panākumus. Pieeja uzņēmējdarbības nozares talantiem, kā arī piekļuve profesionāliem pakalpojumiem, kapitālam un tirgiem ES līmenī, kā arī galveno inovācijas dalībnieku apvienošana kopīgā mērķa sasniegšanai ir galvenās sastāvdaļas inovācijas ekosistēmas atbalstīšanai. Ir nepieciešams saskaņot centienus visā ES, lai radītu spēju pastāvēt savstarpēji saistītām ES mēroga uzņēmējdarbības kopām un ekosistēmām.

Kā skaidri noteikts augsta līmeņa grupas ziņojumā par ES pētniecības un inovācijas ietekmes vairošanu (Lamī augsta līmeņa grupa), turpmākās virzības pamatā ir mērķis “izglītot cilvēkus nākotnei, kā arī ieguldīt cilvēkos, kas radīs pārmaiņas”. Eiropas augstskolas it īpaši tiek aicinātas veicināt uzņēmējdarbību, iznīcināt disciplinārās robežas un institucionalizēt spēcīgas, nedisciplināras akadēmiskās un rūpniecības nozares sadarbības iespējas. Saskaņā ar neseniem pētījumiem piekļuve talantīgiem cilvēkiem ir vissvarīgākais faktors, kas ietekmē vietas izvēli Eiropas jaunuzņēmumu dibinātāju vidū. Uzņēmējdarbības izglītībai un apmācības iespējām ir izšķiroša loma nākotnes novatoru audzināšanā un pašreizējo novatoru spēju izkopšanā, lai attīstītu savu uzņēmējdarbību un gūtu lielākus panākumus. Pieeja uzņēmējdarbības nozares talantiem, kā arī piekļuve profesionāliem pakalpojumiem, kapitālam un tirgiem ES līmenī, kā arī galveno inovācijas dalībnieku apvienošana kopīgā mērķa sasniegšanai ir galvenās sastāvdaļas inovācijas ekosistēmas atbalstīšanai
  un veiksmīgu inovācijas modeļu un paraugprakses radīšanai reģionālajā, valsts un Eiropas līmenī
  . Ir nepieciešams saskaņot centienus visā ES, lai radītu spēju pastāvēt savstarpēji saistītām ES mēroga uzņēmējdarbības kopām un ekosistēmām.

un veiksmīgu inovācijas modeļu un paraugprakses radīšanai reģionālajā, valsts un Eiropas līmenī

Grozījums Nr. 250

Grozījums Nr. 250

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 1.a punkts (jauns)

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | EIT ir Eiropas lielākā integrētā inovācijas ekosistēma, kurai ir vairāk nekā 1000 izcili partneri no uzņēmējdarbības, pētniecības, izglītības un citām jomām. EIT inovācijas modelis darbojas un joprojām ir īpaši atbilstīgs, novēršot šķēršļus inovācijai dalībvalstu un reģionālā līmenī. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) risinās šīs problēmas, veicinot strukturālas pārmaiņas Eiropas inovāciju vidē. Tas tiks darīts, veicinot visaugstākajiem standartiem atbilstošas augstākās izglītības, pētniecības un inovācijas integrāciju, jo īpaši ar tā zināšanu un inovāciju kopienu (ZIK) palīdzību, tādējādi radot jaunu, inovācijai labvēlīgu vidi, kā arī veicinot un atbalstot jaunu uzņēmīgu cilvēku paaudzi un stimulējot inovatīvu blakusprojektu un jaunuzņēmumu izveidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

EIT ir Eiropas lielākā integrētā inovācijas ekosistēma, kurai ir vairāk nekā 1000 izcili partneri no uzņēmējdarbības, pētniecības, izglītības un citām jomām. EIT inovācijas modelis darbojas un joprojām ir īpaši atbilstīgs, novēršot šķēršļus inovācijai dalībvalstu un reģionālā līmenī. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) risinās šīs problēmas, veicinot strukturālas pārmaiņas Eiropas inovāciju vidē. Tas tiks darīts, veicinot visaugstākajiem standartiem atbilstošas augstākās izglītības, pētniecības un inovācijas integrāciju, jo īpaši ar tā zināšanu un inovāciju kopienu (ZIK) palīdzību, tādējādi radot jaunu, inovācijai labvēlīgu vidi, kā arī veicinot un atbalstot jaunu uzņēmīgu cilvēku paaudzi un stimulējot inovatīvu blakusprojektu un jaunuzņēmumu izveidi.

EIT ir Eiropas lielākā integrētā inovācijas ekosistēma, kurai ir vairāk nekā 1000 izcili partneri no uzņēmējdarbības, pētniecības, izglītības un citām jomām. EIT inovācijas modelis darbojas un joprojām ir īpaši atbilstīgs, novēršot šķēršļus inovācijai dalībvalstu un reģionālā līmenī. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) risinās šīs problēmas, veicinot strukturālas pārmaiņas Eiropas inovāciju vidē. Tas tiks darīts, veicinot visaugstākajiem standartiem atbilstošas augstākās izglītības, pētniecības un inovācijas integrāciju, jo īpaši ar tā zināšanu un inovāciju kopienu (ZIK) palīdzību, tādējādi radot jaunu, inovācijai labvēlīgu vidi, kā arī veicinot un atbalstot jaunu uzņēmīgu cilvēku paaudzi un stimulējot inovatīvu blakusprojektu un jaunuzņēmumu izveidi.

Grozījums Nr. 251

Grozījums Nr. 251

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 2. punkts – virsraksts

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 2. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Joprojām jāpūlas attīstīt ekosistēmas, kurās pētnieki, novatori, nozares un valdības spētu viegli sadarboties.
  Patiesībā
  inovācijas ekosistēmas joprojām nedarbojas optimāli vairāku iemeslu dēļ, piemēram: | Joprojām jāpūlas attīstīt
  un veicināt
  ekosistēmas, kurās pētnieki, novatori, nozares un valdības spētu viegli sadarboties. Inovācijas ekosistēmas joprojām nedarbojas optimāli vairāku iemeslu dēļ, piemēram: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Joprojām jāpūlas attīstīt ekosistēmas, kurās pētnieki, novatori, nozares un valdības spētu viegli sadarboties.
  Patiesībā
  inovācijas ekosistēmas joprojām nedarbojas optimāli vairāku iemeslu dēļ, piemēram:

Patiesībā

Joprojām jāpūlas attīstīt
  un veicināt
  ekosistēmas, kurās pētnieki, novatori, nozares un valdības spētu viegli sadarboties. Inovācijas ekosistēmas joprojām nedarbojas optimāli vairāku iemeslu dēļ, piemēram:

un veicināt

Grozījums Nr. 252

Grozījums Nr. 252

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 3. punkts

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai risinātu nākotnes problēmas, izmantotu jauno tehnoloģiju radītās iespējas un veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, darba vietu radīšanu, konkurētspēju un Eiropas pilsoņu labklājību, jāturpina stiprināt Eiropas
  inovēšanas
  spējas: radot jaunas vides, kuras veicina sadarbību un inovāciju; stiprinot akadēmisko aprindu un pētniecības nozares
  novatoriskās
  spējas; atbalstot jaunās paaudzes uzņēmējus; stimulējot novatorisku uzņēmumu izveidi un attīstību. | Lai risinātu nākotnes problēmas, izmantotu jauno tehnoloģiju radītās iespējas un veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, darba vietu radīšanu, konkurētspēju un Eiropas pilsoņu labklājību, jāturpina stiprināt Eiropas
  inovācijas
  spējas: radot jaunas vides, kuras veicina sadarbību un inovāciju; stiprinot akadēmisko aprindu un pētniecības nozares
  inovācijas
  spējas; atbalstot jaunās paaudzes uzņēmējus
  un pētniekus
  ; stimulējot novatorisku uzņēmumu izveidi un attīstību
  , kā arī plašākā sabiedrībā veicinot un padarot pamanāmākus ES finansētus pētniecības un inovācijas sasniegumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai risinātu nākotnes problēmas, izmantotu jauno tehnoloģiju radītās iespējas un veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, darba vietu radīšanu, konkurētspēju un Eiropas pilsoņu labklājību, jāturpina stiprināt Eiropas
  inovēšanas
  spējas: radot jaunas vides, kuras veicina sadarbību un inovāciju; stiprinot akadēmisko aprindu un pētniecības nozares
  novatoriskās
  spējas; atbalstot jaunās paaudzes uzņēmējus; stimulējot novatorisku uzņēmumu izveidi un attīstību.

inovēšanas

novatoriskās

Lai risinātu nākotnes problēmas, izmantotu jauno tehnoloģiju radītās iespējas un veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, darba vietu radīšanu, konkurētspēju un Eiropas pilsoņu labklājību, jāturpina stiprināt Eiropas
  inovācijas
  spējas: radot jaunas vides, kuras veicina sadarbību un inovāciju; stiprinot akadēmisko aprindu un pētniecības nozares
  inovācijas
  spējas; atbalstot jaunās paaudzes uzņēmējus
  un pētniekus
  ; stimulējot novatorisku uzņēmumu izveidi un attīstību
  , kā arī plašākā sabiedrībā veicinot un padarot pamanāmākus ES finansētus pētniecības un inovācijas sasniegumus
  .

inovācijas

inovācijas

un pētniekus

, kā arī plašākā sabiedrībā veicinot un padarot pamanāmākus ES finansētus pētniecības un inovācijas sasniegumus

Grozījums Nr. 253

Grozījums Nr. 253

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 4.a punkts (jauns)

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | EIT risinās šīs problēmas saskaņā ar tā stratēģiskajiem mērķiem 2021.–2027. gadam, kuri jānosaka EIT stratēģiskās inovācijas programmas leģislatīvajā priekšlikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

EIT risinās šīs problēmas saskaņā ar tā stratēģiskajiem mērķiem 2021.–2027. gadam, kuri jānosaka EIT stratēģiskās inovācijas programmas leģislatīvajā priekšlikumā.

EIT risinās šīs problēmas saskaņā ar tā stratēģiskajiem mērķiem 2021.–2027. gadam, kuri jānosaka EIT stratēģiskās inovācijas programmas leģislatīvajā priekšlikumā.

Grozījums Nr. 254

Grozījums Nr. 254

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.1. punkts – 1. daļa

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| EIT būs arvien nozīmīgāka loma ilgtspējīgu inovācijas ekosistēmu stiprināšanā visā Eiropā. Konkrētāk, EIT turpinās savu darbību galvenokārt zināšanu un inovācijas kopienās (ZIK), kas ir Eiropas
  lielapmēra
  partnerības, kurās tiek risinātas konkrētas problēmas sabiedrībā.
  Tas
  turpinās stiprināt to apkārtējās inovācijas ekosistēmas, sekmējot pētniecības,
  jauninājumu
  un izglītības integrāciju. Vēl jo vairāk, EIT palīdzēs pārvarēt pašreizējos trūkumus inovācijas jomā visā Eiropā, paplašinot EIT reģionālās inovācijas shēmu. EIT sadarbosies ar inovācijas ekosistēmām ar lielu inovācijas potenciālu, kas balstīts uz stratēģiju, tematisku saskaņotību un ietekmi, cieši sadarbojoties ar viedās specializācijas stratēģijām un platformām. | EIT būs arvien nozīmīgāka loma ilgtspējīgu inovācijas ekosistēmu stiprināšanā visā Eiropā
  , nodrošinot risinājumus akūtākajām globālajām problēmām, ar kurām saskaras sabiedrība
  . Konkrētāk, EIT turpinās savu darbību galvenokārt zināšanu un inovācijas kopienās (ZIK), kas ir Eiropas
  liela mēroga
  partnerības, kurās tiek risinātas konkrētas problēmas sabiedrībā.
  ZIK
  turpinās stiprināt to apkārtējās inovācijas ekosistēmas, sekmējot pētniecības,
  inovāciju
  un izglītības integrāciju. Vēl jo vairāk, EIT palīdzēs pārvarēt pašreizējos trūkumus inovācijas jomā visā Eiropā, paplašinot EIT reģionālās inovācijas shēmu. EIT sadarbosies ar inovācijas ekosistēmām ar lielu inovācijas potenciālu, kas balstīts uz stratēģiju, tematisku saskaņotību un ietekmi, cieši sadarbojoties ar viedās specializācijas stratēģijām un platformām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

EIT būs arvien nozīmīgāka loma ilgtspējīgu inovācijas ekosistēmu stiprināšanā visā Eiropā. Konkrētāk, EIT turpinās savu darbību galvenokārt zināšanu un inovācijas kopienās (ZIK), kas ir Eiropas
  lielapmēra
  partnerības, kurās tiek risinātas konkrētas problēmas sabiedrībā.
  Tas
  turpinās stiprināt to apkārtējās inovācijas ekosistēmas, sekmējot pētniecības,
  jauninājumu
  un izglītības integrāciju. Vēl jo vairāk, EIT palīdzēs pārvarēt pašreizējos trūkumus inovācijas jomā visā Eiropā, paplašinot EIT reģionālās inovācijas shēmu. EIT sadarbosies ar inovācijas ekosistēmām ar lielu inovācijas potenciālu, kas balstīts uz stratēģiju, tematisku saskaņotību un ietekmi, cieši sadarbojoties ar viedās specializācijas stratēģijām un platformām.

lielapmēra

Tas

jauninājumu

EIT būs arvien nozīmīgāka loma ilgtspējīgu inovācijas ekosistēmu stiprināšanā visā Eiropā
  , nodrošinot risinājumus akūtākajām globālajām problēmām, ar kurām saskaras sabiedrība
  . Konkrētāk, EIT turpinās savu darbību galvenokārt zināšanu un inovācijas kopienās (ZIK), kas ir Eiropas
  liela mēroga
  partnerības, kurās tiek risinātas konkrētas problēmas sabiedrībā.
  ZIK
  turpinās stiprināt to apkārtējās inovācijas ekosistēmas, sekmējot pētniecības,
  inovāciju
  un izglītības integrāciju. Vēl jo vairāk, EIT palīdzēs pārvarēt pašreizējos trūkumus inovācijas jomā visā Eiropā, paplašinot EIT reģionālās inovācijas shēmu. EIT sadarbosies ar inovācijas ekosistēmām ar lielu inovācijas potenciālu, kas balstīts uz stratēģiju, tematisku saskaņotību un ietekmi, cieši sadarbojoties ar viedās specializācijas stratēģijām un platformām.

, nodrošinot risinājumus akūtākajām globālajām problēmām, ar kurām saskaras sabiedrība

liela mēroga

ZIK

inovāciju

Grozījums Nr. 255

Grozījums Nr. 255

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.1. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.1. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Izveidot jaunas ZIK
  ierobežotā tematisko jomu lokā
  , kā arī stiprināt pašreizējo ZIK efektivitāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Izveidot jaunas ZIK
  ierobežotā tematisko jomu lokā
  , kā arī stiprināt pašreizējo ZIK efektivitāti;

ierobežotā tematisko jomu lokā

| — | Izveidot jaunas ZIK, kā arī stiprināt pašreizējo ZIK efektivitāti
  , lai risinātu globālās problēmas
  ; |
| --- | --- |

—

Izveidot jaunas ZIK, kā arī stiprināt pašreizējo ZIK efektivitāti
  , lai risinātu globālās problēmas
  ;

, lai risinātu globālās problēmas

Grozījums Nr. 256

Grozījums Nr. 256

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.1. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.1. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | reģionu virzības paātrināšana ceļā uz izcilību valstīs, kurās ir pieticīgi vai mēreni novatori. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

reģionu virzības paātrināšana ceļā uz izcilību valstīs, kurās ir pieticīgi vai mēreni novatori.

| — | reģionu virzības paātrināšana ceļā uz izcilību valstīs, kurās ir pieticīgi vai mēreni novatori
  , cieši sadarbojoties ar attiecīgajiem reģionālajiem fondiem
  . |
| --- | --- |

—

reģionu virzības paātrināšana ceļā uz izcilību valstīs, kurās ir pieticīgi vai mēreni novatori
  , cieši sadarbojoties ar attiecīgajiem reģionālajiem fondiem
  .

, cieši sadarbojoties ar attiecīgajiem reģionālajiem fondiem

Grozījums Nr. 257

Grozījums Nr. 257

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.2. punkts – 1. daļa

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| EIT darbības izglītības jomā tiks pastiprinātas, lai veicinātu inovāciju un uzņēmējdarbību, nodrošinot labāku izglītību un apmācību. Lielāks uzsvars tiks likts uz cilvēkkapitāla attīstību, kas balstīsies uz esošo EIT ZIK izglītības programmu paplašināšanu, lai turpinātu piedāvāt studentiem un profesionāļiem augstas kvalitātes mācību programmas, kuru pamatā ir
  jauninājumi
  un uzņēmējdarbība, īpašā saskaņā ar ES rūpniecības un prasmju stratēģiju. Tas var ietvert pētniekus un novatorus, ko atbalsta citas
  “Eiropas apvāršņa”
  daļas, īpaši MSCA. EIT atbalstīs arī Eiropas augstskolu
  atjaunināšanu
  un integrāciju inovācijas ekosistēmās, stimulējot un palielinot to uzņēmējdarbības potenciālu un spējas un rosinot viņus veiksmīgāk paredzēt jaunās prasības attiecībā uz prasmēm. | EIT darbības izglītības jomā tiks pastiprinātas, lai veicinātu inovāciju un uzņēmējdarbību, nodrošinot labāku izglītību un apmācību
  , tostarp arodmācības
  . Lielāks uzsvars tiks likts uz cilvēkkapitāla attīstību, kas balstīsies uz esošo EIT ZIK izglītības programmu paplašināšanu, lai turpinātu piedāvāt studentiem un profesionāļiem augstas kvalitātes mācību programmas, kuru pamatā ir
  inovācija
  un uzņēmējdarbība, īpašā saskaņā ar ES rūpniecības un prasmju stratēģiju. Tas var ietvert pētniekus un novatorus, ko atbalsta citas
  “Apvārsnis Eiropa”
  daļas, īpaši MSCA. EIT atbalstīs arī Eiropas augstskolu
  atjaunošanu
  un integrāciju inovācijas ekosistēmās, stimulējot un palielinot to uzņēmējdarbības potenciālu un spējas un rosinot viņus veiksmīgāk paredzēt jaunās prasības attiecībā uz prasmēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

EIT darbības izglītības jomā tiks pastiprinātas, lai veicinātu inovāciju un uzņēmējdarbību, nodrošinot labāku izglītību un apmācību. Lielāks uzsvars tiks likts uz cilvēkkapitāla attīstību, kas balstīsies uz esošo EIT ZIK izglītības programmu paplašināšanu, lai turpinātu piedāvāt studentiem un profesionāļiem augstas kvalitātes mācību programmas, kuru pamatā ir
  jauninājumi
  un uzņēmējdarbība, īpašā saskaņā ar ES rūpniecības un prasmju stratēģiju. Tas var ietvert pētniekus un novatorus, ko atbalsta citas
  “Eiropas apvāršņa”
  daļas, īpaši MSCA. EIT atbalstīs arī Eiropas augstskolu
  atjaunināšanu
  un integrāciju inovācijas ekosistēmās, stimulējot un palielinot to uzņēmējdarbības potenciālu un spējas un rosinot viņus veiksmīgāk paredzēt jaunās prasības attiecībā uz prasmēm.

jauninājumi

“Eiropas apvāršņa”

atjaunināšanu

EIT darbības izglītības jomā tiks pastiprinātas, lai veicinātu inovāciju un uzņēmējdarbību, nodrošinot labāku izglītību un apmācību
  , tostarp arodmācības
  . Lielāks uzsvars tiks likts uz cilvēkkapitāla attīstību, kas balstīsies uz esošo EIT ZIK izglītības programmu paplašināšanu, lai turpinātu piedāvāt studentiem un profesionāļiem augstas kvalitātes mācību programmas, kuru pamatā ir
  inovācija
  un uzņēmējdarbība, īpašā saskaņā ar ES rūpniecības un prasmju stratēģiju. Tas var ietvert pētniekus un novatorus, ko atbalsta citas
  “Apvārsnis Eiropa”
  daļas, īpaši MSCA. EIT atbalstīs arī Eiropas augstskolu
  atjaunošanu
  un integrāciju inovācijas ekosistēmās, stimulējot un palielinot to uzņēmējdarbības potenciālu un spējas un rosinot viņus veiksmīgāk paredzēt jaunās prasības attiecībā uz prasmēm.

, tostarp arodmācības

inovācija

“Apvārsnis Eiropa”

atjaunošanu

Grozījums Nr. 258

Grozījums Nr. 258

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.2. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.2. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Novatorisku mācību programmu, ņemot vērā nozares nākotnes vajadzības, un starpnozaru programmu izstrāde, lai piedāvātu tās studentiem, uzņēmējiem un profesionāļiem visā Eiropā un ārpus tās, un kurās īpašās un nozarei raksturīgās zināšanas tiek apvienotas ar prasmēm, kas vērstas uz uzņēmējdarbību un inovāciju, piemēram,
  ciparu
  tehnoloģijas un
  galveno
  pamattehnoloģiju augsti tehniskās prasmes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Novatorisku mācību programmu, ņemot vērā nozares nākotnes vajadzības, un starpnozaru programmu izstrāde, lai piedāvātu tās studentiem, uzņēmējiem un profesionāļiem visā Eiropā un ārpus tās, un kurās īpašās un nozarei raksturīgās zināšanas tiek apvienotas ar prasmēm, kas vērstas uz uzņēmējdarbību un inovāciju, piemēram,
  ciparu
  tehnoloģijas un
  galveno
  pamattehnoloģiju augsti tehniskās prasmes;

ciparu

galveno

| — | Novatorisku mācību programmu
  izstrāde
  , ņemot vērā nozares
  un sabiedrības
  nākotnes vajadzības, un starpnozaru programmu izstrāde, lai piedāvātu tās studentiem, uzņēmējiem un profesionāļiem visā Eiropā un ārpus tās, un kurās īpašās un nozarei raksturīgās zināšanas tiek apvienotas ar prasmēm, kas vērstas uz uzņēmējdarbību un inovāciju, piemēram,
  digitālās
  tehnoloģijas un
  svarīgu
  pamattehnoloģiju augsti tehniskās prasmes; |
| --- | --- |

—

Novatorisku mācību programmu
  izstrāde
  , ņemot vērā nozares
  un sabiedrības
  nākotnes vajadzības, un starpnozaru programmu izstrāde, lai piedāvātu tās studentiem, uzņēmējiem un profesionāļiem visā Eiropā un ārpus tās, un kurās īpašās un nozarei raksturīgās zināšanas tiek apvienotas ar prasmēm, kas vērstas uz uzņēmējdarbību un inovāciju, piemēram,
  digitālās
  tehnoloģijas un
  svarīgu
  pamattehnoloģiju augsti tehniskās prasmes;

izstrāde

un sabiedrības

digitālās

svarīgu

Grozījums Nr. 259

Grozījums Nr. 259

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.2. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.2. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | augstākās izglītības nozares inovācijas un uzņēmējdarbības spēju
  attīstība
  ,
  piesaistot
  EIT kopienas pieredzi izglītības, pētniecības un uzņēmējdarbības saiknes nodrošināšanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

augstākās izglītības nozares inovācijas un uzņēmējdarbības spēju
  attīstība
  ,
  piesaistot
  EIT kopienas pieredzi izglītības, pētniecības un uzņēmējdarbības saiknes nodrošināšanā;

attīstība

piesaistot

| — | augstākās izglītības nozares inovācijas un uzņēmējdarbības spēju
  izveide un izplatīšana
  ,
  palielinot un veicinot
  EIT kopienas pieredzi izglītības, pētniecības un uzņēmējdarbības saiknes nodrošināšanā; |
| --- | --- |

—

augstākās izglītības nozares inovācijas un uzņēmējdarbības spēju
  izveide un izplatīšana
  ,
  palielinot un veicinot
  EIT kopienas pieredzi izglītības, pētniecības un uzņēmējdarbības saiknes nodrošināšanā;

izveide un izplatīšana

palielinot un veicinot

Grozījums Nr. 260

Grozījums Nr. 260

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.2. punkts – 2. daļa – 4.a ievilkums (jauns)

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.2. punkts – 2. daļa – 4.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | EIT apbalvojumi, t. i., EIT vispāratzītā atzinības balva par jaunu risinājumu izstrādi globālām problēmām un godalgas jauniem talantiem un novatoriem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

EIT apbalvojumi, t. i., EIT vispāratzītā atzinības balva par jaunu risinājumu izstrādi globālām problēmām un godalgas jauniem talantiem un novatoriem.

EIT apbalvojumi, t. i., EIT vispāratzītā atzinības balva par jaunu risinājumu izstrādi globālām problēmām un godalgas jauniem talantiem un novatoriem.

Grozījums Nr. 261

Grozījums Nr. 261

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.3. punkts – virsraksts

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.3. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.2.3. | Jauni risinājumi
  tirgū |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.2.3.

Jauni risinājumi
  tirgū

tirgū

| 3.2.3. | Jauni risinājumi
  globālām problēmām |
| --- | --- |

3.2.3.

Jauni risinājumi
  globālām problēmām

globālām problēmām

Grozījums Nr. 262

Grozījums Nr. 262

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.3. punkts – 1. daļa

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| EIT iedrošinās un ļaus uzņēmējiem, novatoriem, pedagogiem, studentiem un citiem jaunievedumu dalībniekiem strādāt kopā starpnozaru komandās, lai ģenerētu idejas un pārveidotu tās gan papildinošās, gan kardināli jaunās
  novācijās
  . Pasākumus raksturos atvērta inovācija un pārrobežu pieeja, kurā galvenā uzmanība tiks pievērsta attiecīgajiem zināšanu trīsstūra pasākumiem, kas veicinātu to sekmīgu izmantošanu (piemēram, projektu veicinātāji var uzlabot piekļuvi: īpaši kvalificētiem absolventiem, jaunuzņēmumiem ar novatoriskām idejām, ārvalstu uzņēmumiem ar attiecīgiem komplementāriem aktīviem utt.). | EIT iedrošinās un ļaus uzņēmējiem, novatoriem,
  dizaineriem,
  pedagogiem, studentiem un citiem jaunievedumu dalībniekiem strādāt kopā starpnozaru komandās, lai ģenerētu idejas un pārveidotu tās gan papildinošās, gan kardināli jaunās
  inovācijās
  . Pasākumus raksturos atvērta inovācija un pārrobežu pieeja, kurā galvenā uzmanība tiks pievērsta attiecīgajiem zināšanu trīsstūra pasākumiem, kas veicinātu to sekmīgu izmantošanu (piemēram, projektu veicinātāji var uzlabot piekļuvi: īpaši kvalificētiem absolventiem, jaunuzņēmumiem ar novatoriskām idejām, ārvalstu uzņēmumiem ar attiecīgiem komplementāriem aktīviem utt.). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

EIT iedrošinās un ļaus uzņēmējiem, novatoriem, pedagogiem, studentiem un citiem jaunievedumu dalībniekiem strādāt kopā starpnozaru komandās, lai ģenerētu idejas un pārveidotu tās gan papildinošās, gan kardināli jaunās
  novācijās
  . Pasākumus raksturos atvērta inovācija un pārrobežu pieeja, kurā galvenā uzmanība tiks pievērsta attiecīgajiem zināšanu trīsstūra pasākumiem, kas veicinātu to sekmīgu izmantošanu (piemēram, projektu veicinātāji var uzlabot piekļuvi: īpaši kvalificētiem absolventiem, jaunuzņēmumiem ar novatoriskām idejām, ārvalstu uzņēmumiem ar attiecīgiem komplementāriem aktīviem utt.).

novācijās

EIT iedrošinās un ļaus uzņēmējiem, novatoriem,
  dizaineriem,
  pedagogiem, studentiem un citiem jaunievedumu dalībniekiem strādāt kopā starpnozaru komandās, lai ģenerētu idejas un pārveidotu tās gan papildinošās, gan kardināli jaunās
  inovācijās
  . Pasākumus raksturos atvērta inovācija un pārrobežu pieeja, kurā galvenā uzmanība tiks pievērsta attiecīgajiem zināšanu trīsstūra pasākumiem, kas veicinātu to sekmīgu izmantošanu (piemēram, projektu veicinātāji var uzlabot piekļuvi: īpaši kvalificētiem absolventiem, jaunuzņēmumiem ar novatoriskām idejām, ārvalstu uzņēmumiem ar attiecīgiem komplementāriem aktīviem utt.).

dizaineriem,

inovācijās

Grozījums Nr. 263

Grozījums Nr. 263

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.3. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.3. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Atbalsts jaunu produktu un
  pakalpojumu attīstībai
  , kuros zināšanu trīsstūra dalībnieki sadarbosies, lai
  nodrošinātu izstrādes risinājumu gatavību tirgum
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Atbalsts jaunu produktu un
  pakalpojumu attīstībai
  , kuros zināšanu trīsstūra dalībnieki sadarbosies, lai
  nodrošinātu izstrādes risinājumu gatavību tirgum
  ;

pakalpojumu attīstībai

nodrošinātu izstrādes risinājumu gatavību tirgum

| — | Atbalsts
  pētniecības rezultātu pārvēršanai
  jaunu produktu
  , pakalpojumu
  un
  tirgu izveidē
  , kuros zināšanu trīsstūra dalībnieki sadarbosies, lai
  rastu risinājumus globālām problēmām
  ; |
| --- | --- |

—

Atbalsts
  pētniecības rezultātu pārvēršanai
  jaunu produktu
  , pakalpojumu
  un
  tirgu izveidē
  , kuros zināšanu trīsstūra dalībnieki sadarbosies, lai
  rastu risinājumus globālām problēmām
  ;

pētniecības rezultātu pārvēršanai

, pakalpojumu

tirgu izveidē

rastu risinājumus globālām problēmām

Grozījums Nr. 264

Grozījums Nr. 264

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.4. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.4. punkts – 2. daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | EIT pasākumu plānošana un īstenošana, lai maksimāli palielinātu sinerģiju un
  komplementaritāti
  ar darbībām, kuras īsteno
  “Globālo
  problēmu un rūpniecības
  konkurētspējas” pīlārā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

EIT pasākumu plānošana un īstenošana, lai maksimāli palielinātu sinerģiju un
  komplementaritāti
  ar darbībām, kuras īsteno
  “Globālo
  problēmu un rūpniecības
  konkurētspējas” pīlārā
  ;

komplementaritāti

“Globālo

konkurētspējas” pīlārā

| — | EIT pasākumu plānošana un īstenošana, lai maksimāli palielinātu sinerģiju un
  papildināmību
  ar darbībām, kuras īsteno
  pīlārā “Izcilā un atvērtā zinātne” un “Globālo
  problēmu un
  Eiropas
  rūpniecības
  konkurētspēja”, un vajadzības gadījumā šo darbību atbalsts
  ; |
| --- | --- |

—

EIT pasākumu plānošana un īstenošana, lai maksimāli palielinātu sinerģiju un
  papildināmību
  ar darbībām, kuras īsteno
  pīlārā “Izcilā un atvērtā zinātne” un “Globālo
  problēmu un
  Eiropas
  rūpniecības
  konkurētspēja”, un vajadzības gadījumā šo darbību atbalsts
  ;

papildināmību

pīlārā “Izcilā un atvērtā zinātne” un “Globālo

Eiropas

konkurētspēja”, un vajadzības gadījumā šo darbību atbalsts

Grozījums Nr. 265

Grozījums Nr. 265

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.4. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.4. punkts – 2. daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | iesaistīšanās ar ES dalībvalstīm gan valstu, gan reģionālā līmenī, izveidojot strukturētu dialogu un, koordinējot centienus,
  nodrošināt
  sinerģiju ar esošajām valstu iniciatīvām
  , lai
  noteiktu, nodotu tālāk un izplatītu labo praksi un zināšanas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

iesaistīšanās ar ES dalībvalstīm gan valstu, gan reģionālā līmenī, izveidojot strukturētu dialogu un, koordinējot centienus,
  nodrošināt
  sinerģiju ar esošajām valstu iniciatīvām
  , lai
  noteiktu, nodotu tālāk un izplatītu labo praksi un zināšanas;

nodrošināt

, lai

| — | iesaistīšanās ar ES dalībvalstīm gan valstu, gan reģionālā līmenī, izveidojot strukturētu dialogu un koordinējot centienus,
  lai nodrošinātu
  sinerģiju ar esošajām
  un turpmākajām
  valstu iniciatīvām
  un tādējādi
  noteiktu, nodotu tālāk un izplatītu labo praksi un atziņas; |
| --- | --- |

—

iesaistīšanās ar ES dalībvalstīm gan valstu, gan reģionālā līmenī, izveidojot strukturētu dialogu un koordinējot centienus,
  lai nodrošinātu
  sinerģiju ar esošajām
  un turpmākajām
  valstu iniciatīvām
  un tādējādi
  noteiktu, nodotu tālāk un izplatītu labo praksi un atziņas;

lai nodrošinātu

un turpmākajām

un tādējādi

Grozījums Nr. 266

Grozījums Nr. 266

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.4. punkts – 2. daļa – 3.a ievilkums (jauns)

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.4. punkts – 2. daļa – 3.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | novatoriskas prakses un atziņu apmaiņa un izplatīšana un inovācijas politikas veicināšana Eiropā, vajadzības gadījumā saistībā un ciešā sadarbībā ar citām “Apvārsnis Eiropa” daļām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

novatoriskas prakses un atziņu apmaiņa un izplatīšana un inovācijas politikas veicināšana Eiropā, vajadzības gadījumā saistībā un ciešā sadarbībā ar citām “Apvārsnis Eiropa” daļām.

novatoriskas prakses un atziņu apmaiņa un izplatīšana un inovācijas politikas veicināšana Eiropā, vajadzības gadījumā saistībā un ciešā sadarbībā ar citām “Apvārsnis Eiropa” daļām.

Grozījums Nr. 267

Grozījums Nr. 267

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.4. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

I pielikums – III pīlārs – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – 3.2.4. punkts – 2. daļa – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | nodrošināt ieguldījumus inovācijas politikas diskusijās un ieguldījumu ES politikas prioritāšu īstenošanā, pastāvīgi sadarbojoties ar visiem attiecīgajiem Eiropas Komisijas dienestiem, citām ES programmām un to ieinteresētajām
  pusēm
  , kā arī turpinot izpētīt iespējas iniciatīvu īstenošanas politikā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

nodrošināt ieguldījumus inovācijas politikas diskusijās un ieguldījumu ES politikas prioritāšu īstenošanā, pastāvīgi sadarbojoties ar visiem attiecīgajiem Eiropas Komisijas dienestiem, citām ES programmām un to ieinteresētajām
  pusēm
  , kā arī turpinot izpētīt iespējas iniciatīvu īstenošanas politikā;

pusēm

| — | nodrošināt ieguldījumus inovācijas politikas diskusijās un ieguldījumu ES politikas prioritāšu
  izstrādē un
  īstenošanā, pastāvīgi sadarbojoties ar visiem attiecīgajiem Eiropas Komisijas dienestiem, citām ES programmām un to ieinteresētajām
  personām
  , kā arī turpinot izpētīt iespējas iniciatīvu īstenošanas politikā; |
| --- | --- |

—

nodrošināt ieguldījumus inovācijas politikas diskusijās un ieguldījumu ES politikas prioritāšu
  izstrādē un
  īstenošanā, pastāvīgi sadarbojoties ar visiem attiecīgajiem Eiropas Komisijas dienestiem, citām ES programmām un to ieinteresētajām
  personām
  , kā arī turpinot izpētīt iespējas iniciatīvu īstenošanas politikā;

izstrādē un

personām

Grozījums Nr. 268

Grozījums Nr. 268

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – IV pīlārs – 5. daļa

I pielikums – IV pīlārs – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas Savienībai tagad jāuzlabo savas pētniecības un inovācijas sistēmas kvalitāte un ietekme, kam ir nepieciešama atjaunota Eiropas Pētniecības telpa (EPT) (31), kuru pilnīgāk atbalsta ES pētniecības un inovācijas pamatprogramma. Konkrētāk, ir nepieciešams labi integrēts, taču pielāgots ES pasākumu kopums (32)

  ,
  apvienojumā ar reformām un uzlabojumiem valstu līmenī (kam var palīdzēt arī Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstītās Viedās specializācijas stratēģijas), kā arī institucionālas pārmaiņas pētniecības finansēšanā un pētnieciskajās organizācijas, ieskaitot augstskolas. Apvienojot centienus ES līmenī, pastāv iespēja izmantot sinerģiju, kā arī atrast vajadzīgo apjomu, lai valstu politikas reformu atbalsts būtu efektīvāks un iedarbīgāks. | Eiropas Savienībai tagad jāuzlabo savas pētniecības un inovācijas sistēmas kvalitāte un ietekme, kam ir nepieciešama atjaunota Eiropas Pētniecības telpa (EPT) (31), kuru pilnīgāk atbalsta ES pētniecības un inovācijas pamatprogramma. Konkrētāk, ir nepieciešams labi integrēts, taču pielāgots ES pasākumu (32) kopums apvienojumā ar reformām un uzlabojumiem valstu līmenī (kam
  , ja tas atbilst spēcīgām valstu pētniecības stratēģijām un finansējumam,
  var
  būtiski
  palīdzēt arī Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstītās Viedās specializācijas stratēģijas), kā arī institucionālas pārmaiņas pētniecības finansēšanā un pētnieciskajās organizācijas, ieskaitot augstskolas. Apvienojot centienus ES līmenī, pastāv iespēja izmantot sinerģiju, kā arī atrast vajadzīgo apjomu, lai valstu politikas reformu atbalsts būtu efektīvāks un iedarbīgāks. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Eiropas Savienībai tagad jāuzlabo savas pētniecības un inovācijas sistēmas kvalitāte un ietekme, kam ir nepieciešama atjaunota Eiropas Pētniecības telpa (EPT) (31), kuru pilnīgāk atbalsta ES pētniecības un inovācijas pamatprogramma. Konkrētāk, ir nepieciešams labi integrēts, taču pielāgots ES pasākumu kopums (32)

  ,
  apvienojumā ar reformām un uzlabojumiem valstu līmenī (kam var palīdzēt arī Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstītās Viedās specializācijas stratēģijas), kā arī institucionālas pārmaiņas pētniecības finansēšanā un pētnieciskajās organizācijas, ieskaitot augstskolas. Apvienojot centienus ES līmenī, pastāv iespēja izmantot sinerģiju, kā arī atrast vajadzīgo apjomu, lai valstu politikas reformu atbalsts būtu efektīvāks un iedarbīgāks.

31

32

,

Eiropas Savienībai tagad jāuzlabo savas pētniecības un inovācijas sistēmas kvalitāte un ietekme, kam ir nepieciešama atjaunota Eiropas Pētniecības telpa (EPT) (31), kuru pilnīgāk atbalsta ES pētniecības un inovācijas pamatprogramma. Konkrētāk, ir nepieciešams labi integrēts, taču pielāgots ES pasākumu (32) kopums apvienojumā ar reformām un uzlabojumiem valstu līmenī (kam
  , ja tas atbilst spēcīgām valstu pētniecības stratēģijām un finansējumam,
  var
  būtiski
  palīdzēt arī Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstītās Viedās specializācijas stratēģijas), kā arī institucionālas pārmaiņas pētniecības finansēšanā un pētnieciskajās organizācijas, ieskaitot augstskolas. Apvienojot centienus ES līmenī, pastāv iespēja izmantot sinerģiju, kā arī atrast vajadzīgo apjomu, lai valstu politikas reformu atbalsts būtu efektīvāks un iedarbīgāks.

31

32

, ja tas atbilst spēcīgām valstu pētniecības stratēģijām un finansējumam,

būtiski

Grozījums Nr. 269

Grozījums Nr. 269

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – IV pīlārs – 1. punkts – virsraksts

I pielikums – IV pīlārs – 1. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | IZCILĪBAS
  TĀLĀKNODOŠANA

   (33) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

IZCILĪBAS
  TĀLĀKNODOŠANA

   (33)

TĀLĀKNODOŠANA

33

| 1. | IZCILĪBAS
  IZPLATĪŠANA UN DALĪBAS PAPLAŠINĀŠANA |
| --- | --- |

1.

IZCILĪBAS
  IZPLATĪŠANA UN DALĪBAS PAPLAŠINĀŠANA

IZPLATĪŠANA UN DALĪBAS PAPLAŠINĀŠANA

Grozījums Nr. 270

Grozījums Nr. 270

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – IV pīlārs – 1. punkts – 1. daļa

I pielikums – IV pīlārs – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atšķirību samazināšana pētniecības un inovācijas jomā, tālāk nododot zināšanas un pieredzi visā ES, palīdzēs valstīm un reģioniem, kas šajās jomās atpaliek,
  ieskaitot
  ES
  tālākos reģionus, kā arī palīdzēs tām
  sasniegt konkurētspējīgu pozīciju pasaules vērtību ķēdēs. Tāpat var tikt izveidoti pasākumi, lai veicinātu intelektuālo apriti visā EPT un labāku esošo (un iespējami kopīgi pārvaldīto ES programmu) pētniecības infrastruktūru izmantošanu mērķa valstīs, ar pētnieku un novatoru mobilitāti. | Atšķirību samazināšana pētniecības un inovācijas jomā, tālāk nododot zināšanas un pieredzi visā ES
  un paplašinot līdzdalību programmā
  , palīdzēs
  tām
  valstīm un reģioniem, kas šajās jomās atpaliek
  pētniecības un inovācijas veiktspējas ziņā
  ,
  tostarp
  ES
  tālākajiem reģioniem un mazāk attīstītajiem reģioniem,
  sasniegt konkurētspējīgu pozīciju pasaules vērtību ķēdēs
  un palīdzēs ES pilnībā gūt labumu no visu dalībvalstu pētniecības un inovācijas potenciāla
  . Tāpat var tikt izveidoti pasākumi, lai veicinātu intelektuālo apriti visā EPT un labāku esošo (un iespējami kopīgi pārvaldīto ES programmu) pētniecības infrastruktūru izmantošanu mērķa valstīs, ar pētnieku un novatoru mobilitāti
  un virtuālo sadarbību, kā arī lai vajadzības gadījumā uz šo infrastruktūru bāzes izveidotu jaunus pētniecības un inovācijas tīklus un iniciatīvas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atšķirību samazināšana pētniecības un inovācijas jomā, tālāk nododot zināšanas un pieredzi visā ES, palīdzēs valstīm un reģioniem, kas šajās jomās atpaliek,
  ieskaitot
  ES
  tālākos reģionus, kā arī palīdzēs tām
  sasniegt konkurētspējīgu pozīciju pasaules vērtību ķēdēs. Tāpat var tikt izveidoti pasākumi, lai veicinātu intelektuālo apriti visā EPT un labāku esošo (un iespējami kopīgi pārvaldīto ES programmu) pētniecības infrastruktūru izmantošanu mērķa valstīs, ar pētnieku un novatoru mobilitāti.

ieskaitot

tālākos reģionus, kā arī palīdzēs tām

Atšķirību samazināšana pētniecības un inovācijas jomā, tālāk nododot zināšanas un pieredzi visā ES
  un paplašinot līdzdalību programmā
  , palīdzēs
  tām
  valstīm un reģioniem, kas šajās jomās atpaliek
  pētniecības un inovācijas veiktspējas ziņā
  ,
  tostarp
  ES
  tālākajiem reģioniem un mazāk attīstītajiem reģioniem,
  sasniegt konkurētspējīgu pozīciju pasaules vērtību ķēdēs
  un palīdzēs ES pilnībā gūt labumu no visu dalībvalstu pētniecības un inovācijas potenciāla
  . Tāpat var tikt izveidoti pasākumi, lai veicinātu intelektuālo apriti visā EPT un labāku esošo (un iespējami kopīgi pārvaldīto ES programmu) pētniecības infrastruktūru izmantošanu mērķa valstīs, ar pētnieku un novatoru mobilitāti
  un virtuālo sadarbību, kā arī lai vajadzības gadījumā uz šo infrastruktūru bāzes izveidotu jaunus pētniecības un inovācijas tīklus un iniciatīvas
  .

un paplašinot līdzdalību programmā

tām

pētniecības un inovācijas veiktspējas ziņā

tostarp

tālākajiem reģioniem un mazāk attīstītajiem reģioniem,

un palīdzēs ES pilnībā gūt labumu no visu dalībvalstu pētniecības un inovācijas potenciāla

un virtuālo sadarbību, kā arī lai vajadzības gadījumā uz šo infrastruktūru bāzes izveidotu jaunus pētniecības un inovācijas tīklus un iniciatīvas

Grozījums Nr. 271

Grozījums Nr. 271

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – IV pīlārs – 1. punkts – 3. daļa

I pielikums – IV pīlārs – 1. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pamatvirzieni | Pamatvirzieni |
| — | Sadarbība, lai radītu jaunus izcilības centrus vai
  uzlabotu
  jau esošos
  valstīs
  ,
  kurām
  ir
  tiesības saņemt atbalstu, balstoties uz partnerībām starp vadošajām zinātniskajām iestādēm
  un
  partnerorganizācijām
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

—

Sadarbība, lai radītu jaunus izcilības centrus vai
  uzlabotu
  jau esošos
  valstīs
  ,
  kurām
  ir
  tiesības saņemt atbalstu, balstoties uz partnerībām starp vadošajām zinātniskajām iestādēm
  un
  partnerorganizācijām
  ;

uzlabotu

valstīs

kurām

tiesības saņemt atbalstu, balstoties uz partnerībām starp vadošajām zinātniskajām iestādēm

partnerorganizācijām

| — | Sadarbība, lai
  atbalsttiesīgajās valstīs
  radītu jaunus izcilības centrus vai
  modernizētu
  jau esošos
  , tostarp mazas un vidējas pētniecības infrastruktūras un ERAF finansētus centrus, visos pētniecības posmos nodrošinot vadošo zinātnisko iestāžu un partnerorganizāciju sadarbību; lai varētu pieteikties šajā pamatvirzienā paredzētajam finansējumam, pieteikuma iesniedzējiem ir skaidri jāparāda, ka to projekti ir saistīti ar valsts un/vai reģionālajām pētniecības un inovācijas stratēģijām; |
| --- | --- |

—

Sadarbība, lai
  atbalsttiesīgajās valstīs
  radītu jaunus izcilības centrus vai
  modernizētu
  jau esošos
  , tostarp mazas un vidējas pētniecības infrastruktūras un ERAF finansētus centrus, visos pētniecības posmos nodrošinot vadošo zinātnisko iestāžu un partnerorganizāciju sadarbību; lai varētu pieteikties šajā pamatvirzienā paredzētajam finansējumam, pieteikuma iesniedzējiem ir skaidri jāparāda, ka to projekti ir saistīti ar valsts un/vai reģionālajām pētniecības un inovācijas stratēģijām;

atbalsttiesīgajās valstīs

modernizētu

, tostarp mazas un vidējas pētniecības infrastruktūras un ERAF finansētus centrus, visos pētniecības posmos nodrošinot vadošo zinātnisko iestāžu un partnerorganizāciju sadarbību; lai varētu pieteikties šajā pamatvirzienā paredzētajam finansējumam, pieteikuma iesniedzējiem ir skaidri jāparāda, ka to projekti ir saistīti ar valsts un/vai reģionālajām pētniecības un inovācijas stratēģijām;

| — | Valstu sadraudzība
  , lai ievērojami stiprinātu valstu
  , kurām ir tiesības saņemt atbalstu,
  augstskolas vai pētniecības organizācijas
  noteiktā jomā
  , sasaistot tās ar starptautiski vadošajām pētniecības institūcijām no citām dalībvalstīm vai asociētajām valstīm. |
| --- | --- |

—

Valstu sadraudzība
  , lai ievērojami stiprinātu valstu
  , kurām ir tiesības saņemt atbalstu,
  augstskolas vai pētniecības organizācijas
  noteiktā jomā
  , sasaistot tās ar starptautiski vadošajām pētniecības institūcijām no citām dalībvalstīm vai asociētajām valstīm.

Valstu sadraudzība

, kurām ir tiesības saņemt atbalstu,

noteiktā jomā

| — | Mērķsadarbība
  , lai ievērojami stiprinātu
  atbalsttiesīgo
  valstu augstskolas vai pētniecības organizācijas
  visās pētniecības jomās
  , sasaistot tās ar starptautiski vadošajām pētniecības institūcijām no citām dalībvalstīm vai asociētajām valstīm.
  Lai varētu pieteikties finansējumam saskaņā ar šo pamatvirzienu, pieteikuma iesniedzējiem ir skaidri jāparāda, ka to projekti ir saistīti ar valsts un/vai reģionālajām stratēģijām pētniecības un inovācijas jomā. |
| --- | --- |

—

Mērķsadarbība
  , lai ievērojami stiprinātu
  atbalsttiesīgo
  valstu augstskolas vai pētniecības organizācijas
  visās pētniecības jomās
  , sasaistot tās ar starptautiski vadošajām pētniecības institūcijām no citām dalībvalstīm vai asociētajām valstīm.
  Lai varētu pieteikties finansējumam saskaņā ar šo pamatvirzienu, pieteikuma iesniedzējiem ir skaidri jāparāda, ka to projekti ir saistīti ar valsts un/vai reģionālajām stratēģijām pētniecības un inovācijas jomā.

Mērķsadarbība

atbalsttiesīgo

visās pētniecības jomās

Lai varētu pieteikties finansējumam saskaņā ar šo pamatvirzienu, pieteikuma iesniedzējiem ir skaidri jāparāda, ka to projekti ir saistīti ar valsts un/vai reģionālajām stratēģijām pētniecības un inovācijas jomā.

| — | EPT priekšsēdētāju atbalsts augstskolām vai pētniecības organizācijām, augstas kvalitātes cilvēkresursu piesaistīšana un uzturēšana izcila pētnieka un pētījumu vadītāja (EPT priekšsēdētāja) vadībā, lai īstenotu strukturālas izmaiņas un panāktu ilgtspējīgu izcilību. |
| --- | --- |

—

EPT priekšsēdētāju atbalsts augstskolām vai pētniecības organizācijām, augstas kvalitātes cilvēkresursu piesaistīšana un uzturēšana izcila pētnieka un pētījumu vadītāja (EPT priekšsēdētāja) vadībā, lai īstenotu strukturālas izmaiņas un panāktu ilgtspējīgu izcilību.

| — | EPT priekšsēdētāju atbalsts augstskolām vai pētniecības organizācijām, augstas kvalitātes cilvēkresursu piesaistīšana un uzturēšana izcila pētnieka un pētījumu vadītāja (EPT priekšsēdētāja) vadībā, lai īstenotu strukturālas izmaiņas un panāktu ilgtspējīgu izcilību. |
| --- | --- |

—

EPT priekšsēdētāju atbalsts augstskolām vai pētniecības organizācijām, augstas kvalitātes cilvēkresursu piesaistīšana un uzturēšana izcila pētnieka un pētījumu vadītāja (EPT priekšsēdētāja) vadībā, lai īstenotu strukturālas izmaiņas un panāktu ilgtspējīgu izcilību.

| — | Eiropas sadarbība zinātnes un tehnoloģiju jomā (COST), kurā ietverti vērienīgi nosacījumi attiecībā pret valstu, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, iekļaušanu, kā arī citi pasākumi, lai nodrošinātu zinātnisko tīklu izveidi, spēju veidošanu un karjeras attīstības atbalstu pētniekiem no šīm mērķa valstīm. 80 % no kopējā COST budžeta tiks veltīti darbībām, kas pilnībā atbilst šīs palīdzības jomas izvirzītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

—

Eiropas sadarbība zinātnes un tehnoloģiju jomā (COST), kurā ietverti vērienīgi nosacījumi attiecībā pret valstu, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, iekļaušanu, kā arī citi pasākumi, lai nodrošinātu zinātnisko tīklu izveidi, spēju veidošanu un karjeras attīstības atbalstu pētniekiem no šīm mērķa valstīm. 80 % no kopējā COST budžeta tiks veltīti darbībām, kas pilnībā atbilst šīs palīdzības jomas izvirzītajiem mērķiem.

| — | Eiropas sadarbība zinātnes un tehnoloģiju jomā (COST), kurā ietverti vērienīgi nosacījumi attiecībā pret valstu, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, iekļaušanu, kā arī citi pasākumi, lai nodrošinātu zinātnisko tīklu izveidi, spēju veidošanu un karjeras attīstības atbalstu pētniekiem no šīm mērķa valstīm. 80 % no kopējā COST budžeta tiks veltīti darbībām, kas pilnībā atbilst šīs palīdzības jomas izvirzītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

—

Eiropas sadarbība zinātnes un tehnoloģiju jomā (COST), kurā ietverti vērienīgi nosacījumi attiecībā pret valstu, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, iekļaušanu, kā arī citi pasākumi, lai nodrošinātu zinātnisko tīklu izveidi, spēju veidošanu un karjeras attīstības atbalstu pētniekiem no šīm mērķa valstīm. 80 % no kopējā COST budžeta tiks veltīti darbībām, kas pilnībā atbilst šīs palīdzības jomas izvirzītajiem mērķiem.

| — | “Izcilības iniciatīvas” ar nolūku atbalstīt jaunas idejas, kuru mērķis ir stiprināt pētniecības un inovācijas sistēmas atbalsttiesīgajās valstīs, tostarp atbalstot apmācību ar mērķi uzlabot pētniecības un inovācijas pārvaldības prasmes, piešķirot “pievilcības veicināšanas” godalgas, stiprinot inovācijas ekosistēmas un izveidojot pētniecības un inovācijas tīklus, tostarp pamatojoties uz ES finansētajām pētniecības infrastruktūrām. Lai varētu pieteikties finansējumam saskaņā ar šo pamatvirzienu, pieteikuma iesniedzējiem ir skaidri jāparāda, ka to projekti ir saistīti ar valsts un/vai reģionālajām stratēģijām pētniecības un inovācijas jomā. |
| --- | --- |

—

“Izcilības iniciatīvas” ar nolūku atbalstīt jaunas idejas, kuru mērķis ir stiprināt pētniecības un inovācijas sistēmas atbalsttiesīgajās valstīs, tostarp atbalstot apmācību ar mērķi uzlabot pētniecības un inovācijas pārvaldības prasmes, piešķirot “pievilcības veicināšanas” godalgas, stiprinot inovācijas ekosistēmas un izveidojot pētniecības un inovācijas tīklus, tostarp pamatojoties uz ES finansētajām pētniecības infrastruktūrām. Lai varētu pieteikties finansējumam saskaņā ar šo pamatvirzienu, pieteikuma iesniedzējiem ir skaidri jāparāda, ka to projekti ir saistīti ar valsts un/vai reģionālajām stratēģijām pētniecības un inovācijas jomā.

“Izcilības iniciatīvas” ar nolūku atbalstīt jaunas idejas, kuru mērķis ir stiprināt pētniecības un inovācijas sistēmas atbalsttiesīgajās valstīs, tostarp atbalstot apmācību ar mērķi uzlabot pētniecības un inovācijas pārvaldības prasmes, piešķirot “pievilcības veicināšanas” godalgas, stiprinot inovācijas ekosistēmas un izveidojot pētniecības un inovācijas tīklus, tostarp pamatojoties uz ES finansētajām pētniecības infrastruktūrām. Lai varētu pieteikties finansējumam saskaņā ar šo pamatvirzienu, pieteikuma iesniedzējiem ir skaidri jāparāda, ka to projekti ir saistīti ar valsts un/vai reģionālajām stratēģijām pētniecības un inovācijas jomā.

| — | Paplašināšanas stipendijas un godalgas, lai piesaistītu izcilus jebkuras valsts pētniekus un ļautu viņiem iegūt un nodot jaunas zināšanas paplašināšanas valstīs. Godalgas jo īpaši tiks piešķirtas projektiem, kas piesaista zinātniekus, kuri vēlas strādāt paplašināšanas valstīs. Šī shēma papildinās citas programmas daļas, jo īpaši Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības. |
| --- | --- |

—

Paplašināšanas stipendijas un godalgas, lai piesaistītu izcilus jebkuras valsts pētniekus un ļautu viņiem iegūt un nodot jaunas zināšanas paplašināšanas valstīs. Godalgas jo īpaši tiks piešķirtas projektiem, kas piesaista zinātniekus, kuri vēlas strādāt paplašināšanas valstīs. Šī shēma papildinās citas programmas daļas, jo īpaši Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības.

Paplašināšanas stipendijas un godalgas, lai piesaistītu izcilus jebkuras valsts pētniekus un ļautu viņiem iegūt un nodot jaunas zināšanas paplašināšanas valstīs. Godalgas jo īpaši tiks piešķirtas projektiem, kas piesaista zinātniekus, kuri vēlas strādāt paplašināšanas valstīs. Šī shēma papildinās citas programmas daļas, jo īpaši Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības.

Grozījums Nr. 272

Grozījums Nr. 272

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – IV pīlārs – 1. punkts – 5. daļa

I pielikums – IV pīlārs – 1. punkts – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šī palīdzības joma īpaši
  atbalstīs
  “Eiropas apvāršņa”
  izvirzītos mērķus: izplatīt un savienot izcilību visā
  ES;
  pastiprināt kvalitatīvu zināšanu radīšanu; palielināt starpnozaru, starpdisciplīnu un pārrobežu sadarbību. | Īstenojot prioritāti “Izcilības vēršana plašumā un līdzdalības paplašināšana”,
  atbalstīs
  programmas “Apvārsnis Eiropa”
  izvirzītos mērķus: izplatīt un savienot izcilību visā
  Eiropas Savienībā un paplašināt līdzdalību programmā,
  pastiprināt kvalitatīvu zināšanu radīšanu; palielināt starpnozaru, starpdisciplīnu un pārrobežu sadarbību.
  Visas darbības veicinās sinerģijas ar citiem valsts un ES fondiem, jo īpaši ERAF, kohēzijas politiku un ESF+ saskaņā ar reģionālajām pētniecības un inovācijas viedās specializācijas stratēģijām un darbības programmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šī palīdzības joma īpaši
  atbalstīs
  “Eiropas apvāršņa”
  izvirzītos mērķus: izplatīt un savienot izcilību visā
  ES;
  pastiprināt kvalitatīvu zināšanu radīšanu; palielināt starpnozaru, starpdisciplīnu un pārrobežu sadarbību.

Šī palīdzības joma īpaši

“Eiropas apvāršņa”

ES;

Īstenojot prioritāti “Izcilības vēršana plašumā un līdzdalības paplašināšana”,
  atbalstīs
  programmas “Apvārsnis Eiropa”
  izvirzītos mērķus: izplatīt un savienot izcilību visā
  Eiropas Savienībā un paplašināt līdzdalību programmā,
  pastiprināt kvalitatīvu zināšanu radīšanu; palielināt starpnozaru, starpdisciplīnu un pārrobežu sadarbību.
  Visas darbības veicinās sinerģijas ar citiem valsts un ES fondiem, jo īpaši ERAF, kohēzijas politiku un ESF+ saskaņā ar reģionālajām pētniecības un inovācijas viedās specializācijas stratēģijām un darbības programmām.

Īstenojot prioritāti “Izcilības vēršana plašumā un līdzdalības paplašināšana”,

programmas “Apvārsnis Eiropa”

Eiropas Savienībā un paplašināt līdzdalību programmā,

Visas darbības veicinās sinerģijas ar citiem valsts un ES fondiem, jo īpaši ERAF, kohēzijas politiku un ESF+ saskaņā ar reģionālajām pētniecības un inovācijas viedās specializācijas stratēģijām un darbības programmām.

Grozījums Nr. 273

Grozījums Nr. 273

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – IV pīlārs – 2. punkts – 2. daļa – 5. ievilkums

I pielikums – IV pīlārs – 2. punkts – 2. daļa – 5. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Pētniekiem tiek nodrošināta pievilcīga karjeras vide, prasmes un kompetence, kas nepieciešamas mūsdienu zināšanu ekonomikā (36). Savienojot EPT un Eiropas augstākās izglītības telpu, atbalstot augstskolu un citu pētniecības un inovācijas organizāciju modernizāciju, izmantojot atzinības un atlīdzības mehānismus, lai stimulētu darbības valsts līmenī, kā arī iniciatīvas, kas veicina atvērtās zinātnes prakses pieņemšanu, uzņēmējdarbību (kā arī tās saistību ar inovācijas ekosistēmām), transdisciplinaritāti, pilsoņu iesaisti, starptautisko un starpnozaru mobilitāti, dzimumu līdztiesības plānus un visaptverošas pieejas institucionālām pārmaiņām. Šajā kontekstā un arī papildinot programmas Erasmus atbalstu Eiropas augstskolu iniciatīvām, īpaši
  tās
  pētniecības
  dimensijā
  , un
  veidojot daļu no jaunu kopēju
  un
  integrētu
  ilgtermiņa un
  ilgtspējīgu stratēģiju izstrādes
  izglītībai, pētniecībai un inovācijai, kuru pamatā būtu starpdisciplīnu un starpnozaru pieejas, lai zināšanu trīsstūris kļūtu par realitāti, stimulējot ekonomikas izaugsmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Pētniekiem tiek nodrošināta pievilcīga karjeras vide, prasmes un kompetence, kas nepieciešamas mūsdienu zināšanu ekonomikā (36). Savienojot EPT un Eiropas augstākās izglītības telpu, atbalstot augstskolu un citu pētniecības un inovācijas organizāciju modernizāciju, izmantojot atzinības un atlīdzības mehānismus, lai stimulētu darbības valsts līmenī, kā arī iniciatīvas, kas veicina atvērtās zinātnes prakses pieņemšanu, uzņēmējdarbību (kā arī tās saistību ar inovācijas ekosistēmām), transdisciplinaritāti, pilsoņu iesaisti, starptautisko un starpnozaru mobilitāti, dzimumu līdztiesības plānus un visaptverošas pieejas institucionālām pārmaiņām. Šajā kontekstā un arī papildinot programmas Erasmus atbalstu Eiropas augstskolu iniciatīvām, īpaši
  tās
  pētniecības
  dimensijā
  , un
  veidojot daļu no jaunu kopēju
  un
  integrētu
  ilgtermiņa un
  ilgtspējīgu stratēģiju izstrādes
  izglītībai, pētniecībai un inovācijai, kuru pamatā būtu starpdisciplīnu un starpnozaru pieejas, lai zināšanu trīsstūris kļūtu par realitāti, stimulējot ekonomikas izaugsmi.

36

tās

dimensijā

veidojot daļu no jaunu kopēju

integrētu

ilgtspējīgu stratēģiju izstrādes

| — | Pētniekiem tiek nodrošināta pievilcīga karjeras vide, prasmes un kompetence, kas nepieciešamas mūsdienu zināšanu ekonomikā (36). Savienojot EPT un Eiropas augstākās izglītības telpu, atbalstot augstskolu un citu pētniecības un inovācijas organizāciju modernizāciju, izmantojot atzinības un atlīdzības mehānismus, lai stimulētu darbības valsts līmenī, kā arī iniciatīvas, kas veicina atvērtās zinātnes prakses pieņemšanu, uzņēmējdarbību (kā arī tās saistību ar inovācijas ekosistēmām), transdisciplinaritāti, pilsoņu
  un pilsoniskās sabiedrības
  iesaisti, starptautisko un starpnozaru mobilitāti, dzimumu līdztiesības plānus un visaptverošas pieejas institucionālām pārmaiņām. Šajā kontekstā un arī papildinot programmas Erasmus atbalstu Eiropas augstskolu iniciatīvām, īpaši
  šajos tīklos finansējot
  pētniecības
  un inovācijas projektus
  , un
  tādējādi izstrādājot jaunas kopējas
  un
  integrētas
  ilgtermiņa un
  ilgtspējīgas stratēģijas
  izglītībai, pētniecībai un inovācijai, kuru pamatā būtu starpdisciplīnu un starpnozaru pieejas, lai zināšanu trīsstūris kļūtu par realitāti, stimulējot ekonomikas izaugsmi. |
| --- | --- |

—

Pētniekiem tiek nodrošināta pievilcīga karjeras vide, prasmes un kompetence, kas nepieciešamas mūsdienu zināšanu ekonomikā (36). Savienojot EPT un Eiropas augstākās izglītības telpu, atbalstot augstskolu un citu pētniecības un inovācijas organizāciju modernizāciju, izmantojot atzinības un atlīdzības mehānismus, lai stimulētu darbības valsts līmenī, kā arī iniciatīvas, kas veicina atvērtās zinātnes prakses pieņemšanu, uzņēmējdarbību (kā arī tās saistību ar inovācijas ekosistēmām), transdisciplinaritāti, pilsoņu
  un pilsoniskās sabiedrības
  iesaisti, starptautisko un starpnozaru mobilitāti, dzimumu līdztiesības plānus un visaptverošas pieejas institucionālām pārmaiņām. Šajā kontekstā un arī papildinot programmas Erasmus atbalstu Eiropas augstskolu iniciatīvām, īpaši
  šajos tīklos finansējot
  pētniecības
  un inovācijas projektus
  , un
  tādējādi izstrādājot jaunas kopējas
  un
  integrētas
  ilgtermiņa un
  ilgtspējīgas stratēģijas
  izglītībai, pētniecībai un inovācijai, kuru pamatā būtu starpdisciplīnu un starpnozaru pieejas, lai zināšanu trīsstūris kļūtu par realitāti, stimulējot ekonomikas izaugsmi.

36

un pilsoniskās sabiedrības

šajos tīklos finansējot

un inovācijas projektus

tādējādi izstrādājot jaunas kopējas

integrētas

ilgtspējīgas stratēģijas

Grozījums Nr. 274

Grozījums Nr. 274

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – IV pīlārs – 2. punkts – 2. daļa – 6. ievilkums

I pielikums – IV pīlārs – 2. punkts – 2. daļa – 6. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Atbalsts pilsoņu zinātnei, visu veidu formālajai, neformālajai un neoficiālajai zinātniskajai izglītībai, arī pilsoņu iesaistīšanai pētniecības un inovācijas darba kārtības noteikšanā un politikā, zinātniskā satura un inovācijas veidošanā, izmantojot starpdisciplīnu pasākumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Atbalsts pilsoņu zinātnei, visu veidu formālajai, neformālajai un neoficiālajai zinātniskajai izglītībai, arī pilsoņu iesaistīšanai pētniecības un inovācijas darba kārtības noteikšanā un politikā, zinātniskā satura un inovācijas veidošanā, izmantojot starpdisciplīnu pasākumus;

| — | Atbalsts pilsoņu zinātnei, visu veidu formālajai, neformālajai un neoficiālajai zinātniskajai izglītībai, arī pilsoņu iesaistīšanai pētniecības un inovācijas darba kārtības noteikšanā un politikā, zinātniskā satura un inovācijas veidošanā, izmantojot starpdisciplīnu pasākumus
  , un minētās iesaistīšanās šķēršļu izvērtēšanai. |
| --- | --- |

—

Atbalsts pilsoņu zinātnei, visu veidu formālajai, neformālajai un neoficiālajai zinātniskajai izglītībai, arī pilsoņu iesaistīšanai pētniecības un inovācijas darba kārtības noteikšanā un politikā, zinātniskā satura un inovācijas veidošanā, izmantojot starpdisciplīnu pasākumus
  , un minētās iesaistīšanās šķēršļu izvērtēšanai.

, un minētās iesaistīšanās šķēršļu izvērtēšanai.

Grozījums Nr. 275

Grozījums Nr. 275

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

II pielikums – 1. virsraksts

II pielikums – 1. virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programmas komitejas sastāvi | Programmas komitejas sastāvi |
| Programmas komitejas sastāvu saraksts saskaņā ar 12. panta 2. punktu: | Programmas komitejas sastāvu saraksts saskaņā ar 12. panta 2. punktu: |
| 1. | Stratēģiskā konfigurācija: stratēģiskais pārskats par visas programmas īstenošanu, saskaņotība dažādajās programmas daļās, pētniecības uzdevumi un Eiropas Pētniecības telpas nostiprināšana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Programmas komitejas sastāvi

Programmas komitejas sastāvi

Programmas komitejas sastāvu saraksts saskaņā ar 12. panta 2. punktu:

Programmas komitejas sastāvu saraksts saskaņā ar 12. panta 2. punktu:

1.

Stratēģiskā konfigurācija: stratēģiskais pārskats par visas programmas īstenošanu, saskaņotība dažādajās programmas daļās, pētniecības uzdevumi un Eiropas Pētniecības telpas nostiprināšana

| 1. | Stratēģiskā konfigurācija: stratēģiskais pārskats par visas programmas īstenošanu, saskaņotība dažādajās programmas daļās, pētniecības uzdevumi un Eiropas Pētniecības telpas nostiprināšana |
| --- | --- |

1.

Stratēģiskā konfigurācija: stratēģiskais pārskats par visas programmas īstenošanu, saskaņotība dažādajās programmas daļās, pētniecības uzdevumi un Eiropas Pētniecības telpas nostiprināšana

| 2. | Eiropas Pētniecības padome (EPP) un Marijas
  Kirī
  vārdā nosauktās darbības |
| --- | --- |

2.

Eiropas Pētniecības padome (EPP) un Marijas
  Kirī
  vārdā nosauktās darbības

Kirī

| 2. | Eiropas Pētniecības padome (EPP) un Marijas
  Sklodovskas-Kirī
  vārdā nosauktās darbības |
| --- | --- |

2.

Eiropas Pētniecības padome (EPP) un Marijas
  Sklodovskas-Kirī
  vārdā nosauktās darbības

Sklodovskas-Kirī

| 3. | Pētniecības infrastruktūra |
| --- | --- |

3.

Pētniecības infrastruktūra

| 3. | Pētniecības infrastruktūra |
| --- | --- |

3.

Pētniecības infrastruktūra

| 4. | Veselība |
| --- | --- |

4.

Veselība

| 4. | Veselība |
| --- | --- |

4.

Veselība

| 5. | Iekļaujoša un
  droša
  sabiedrība |
| --- | --- |

5.

Iekļaujoša un
  droša
  sabiedrība

droša

| 5. | Iekļaujoša un
  radoša
  sabiedrība |
| --- | --- |

5.

Iekļaujoša un
  radoša
  sabiedrība

radoša

| 5.a | Droša sabiedrība |
| --- | --- |

5.a

5.a

Droša sabiedrība

| 6. | Digitalizācija un
  rūpniecība |
| --- | --- |

6.

Digitalizācija un
  rūpniecība

rūpniecība

| 6. | Digitalizācija
  , rūpniecība
  un
  kosmoss |
| --- | --- |

6.

Digitalizācija
  , rūpniecība
  un
  kosmoss

, rūpniecība

kosmoss

| 7. | Klimats, enerģētika un mobilitāte |
| --- | --- |

7.

Klimats, enerģētika un mobilitāte

| 7. | Klimats, enerģētika un mobilitāte |
| --- | --- |

7.

Klimats, enerģētika un mobilitāte

| 8. | Pārtika
  un
  dabas resursi |
| --- | --- |

8.

Pārtika
  un
  dabas resursi

un

| 8. | Pārtika, dabas resursi
  un lauksaimniecība |
| --- | --- |

8.

Pārtika, dabas resursi
  un lauksaimniecība

un lauksaimniecība

| 9. | Eiropas Inovācijas padome (EIP) un Eiropas inovācijas ekosistēmas |
| --- | --- |

9.

Eiropas Inovācijas padome (EIP) un Eiropas inovācijas ekosistēmas

| 9. | Eiropas Inovācijas padome (EIP) un Eiropas inovācijas ekosistēmas |
| --- | --- |

9.

Eiropas Inovācijas padome (EIP) un Eiropas inovācijas ekosistēmas

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0410/2018).

1

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

4

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

4

(6)  
  Komisijas paziņojumā “Jauna un moderna Eiropas Savienības daudzgadu finanšu shēma, kura efektīvi īsteno tās prioritātes pēc 2020. gada” teikts, ka galvenajos digitālajos pasākumos saskaņā ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” ir iztērēti 13 miljardi EUR (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/lv/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

6

Komisijas paziņojumā “Jauna un moderna Eiropas Savienības daudzgadu finanšu shēma, kura efektīvi īsteno tās prioritātes pēc 2020. gada” teikts, ka galvenajos digitālajos pasākumos saskaņā ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” ir iztērēti 13 miljardi EUR (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/lv/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

(7)  OV C 373, 20.12.2013., 23. lpp

7

(7)  OV C 373, 20.12.2013., 23. lpp

7

(13)  Eiropas datu infrastruktūra kļūs par Eiropas atvērtās zinātnes mākoņa pamatu, nodrošinot augstākā līmeņa HPC iespējas, ātrdarbīgu savienojamību un modernākos datu un programmatūras pakalpojumus. ESAO: Izpratne par sociāli ekonomisko šķelšanos Eiropā.

13

(13)  Eiropas datu infrastruktūra kļūs par Eiropas atvērtās zinātnes mākoņa pamatu, nodrošinot augstākā līmeņa HPC iespējas, ātrdarbīgu savienojamību un modernākos datu un programmatūras pakalpojumus. ESAO: Izpratne par sociāli ekonomisko šķelšanos Eiropā.

13

(14)  ESAO: Izpratne par sociāli ekonomisko šķelšanos Eiropā. 2017. gada 26. janvāris

14

(14)  ESAO: Izpratne par sociāli ekonomisko šķelšanos Eiropā. 2017. gada 26. janvāris

14

(15)  Nākotnes
  galvenās
  pamattehnoloģijas ietver progresīvus materiālus un nanotehnoloģijas, fotoniku, mikroelektroniku un nanoelektroniku, dzīvības zinātņu tehnoloģijas, progresīvas ražošanas un apstrādes tehnoloģijas, mākslīgo intelektu un digitālo drošību un savienojamību.

15

galvenās

(15)  Nākotnes
  svarīgās
  pamattehnoloģijas ietver progresīvus materiālus un nanotehnoloģijas, fotoniku, mikroelektroniku un nanoelektroniku, dzīvības zinātņu tehnoloģijas, progresīvas ražošanas un apstrādes tehnoloģijas, mākslīgo intelektu un digitālo drošību un savienojamību.

15

svarīgās

(16)  Resursus un pakalpojumus galvenokārt Eiropas rūpniecībai nodrošinās valsts vai privātās iestādes, lai pārbaudītu un apstiprinātu
  galvenās
  pamattehnoloģijas un produktus. Šīs infrastruktūras var atrasties vienuviet, tās var būt virtuālas vai izkaisītas, un tām jābūt reģistrētām dalībvalstī vai ar programmu saistītā trešajā valstī.

16

galvenās

(16)  Resursus un pakalpojumus galvenokārt Eiropas rūpniecībai nodrošinās valsts vai privātās iestādes, lai pārbaudītu un apstiprinātu
  svarīgas
  pamattehnoloģijas un produktus. Šīs infrastruktūras var atrasties vienuviet, tās var būt virtuālas vai izkaisītas, un tām jābūt reģistrētām dalībvalstī vai ar programmu saistītā trešajā valstī.

16

svarīgas

(17)  Būtiska citu nozaru dekarbonizācija ir iekļauta citās
  “Eiropas apvāršņa”
  globālo problēmu un rūpniecības konkurētspējas pīlāra jomās.

17

“Eiropas apvāršņa”

(17)  Būtiska citu nozaru dekarbonizācija ir iekļauta citās
  “Apvārsnis Eiropa”
  globālo problēmu un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspējas pīlāra jomās.

17

“Apvārsnis Eiropa”

Eiropas

(18)  Apmēram trešdaļa ES iedzīvotāju dzīvo pilsētu teritorijās, kurās piesārņojošo vielu koncentrācijas līmenis pārsniedz likumā noteiktās robežvērtības.

18

(18)  Apmēram trešdaļa ES iedzīvotāju dzīvo pilsētu teritorijās, kurās piesārņojošo vielu koncentrācijas līmenis pārsniedz likumā noteiktās robežvērtības.

18

(19)  Zemes novērošana atbalstīs pētniecību un inovāciju citās šās globālās problēmas risināšanas jomās, kā arī citās svarīgās
  “Eiropas apvāršņa”
  daļās.

19

“Eiropas apvāršņa”

(19)  Zemes novērošana atbalstīs pētniecību un inovāciju citās šās globālās problēmas risināšanas jomās, kā arī citās svarīgās
  programmas “Apvārsnis Eiropas”
  daļās.

19

programmas “Apvārsnis Eiropas”

(20)  SWD(2016)0319: Eiropas pētniecība un inovācija pārtikas un uztura drošības jomā

20

(20)  SWD(2016)0319: Eiropas pētniecība un inovācija pārtikas un uztura drošības jomā

20

(21)  Veselības biotehnoloģijas lietojumus risinās Veselības kopa saskaņā ar šo pīlāru.

21

(21)  Veselības biotehnoloģijas lietojumus risinās Veselības kopa saskaņā ar šo pīlāru.

21

(22)  Aprites sistēmu palīdzības jomas darbības papildina mazoglekļa un tīrās rūpniecības jomas, kas noteiktas digitālajā un rūpniecības kopā.

22

(22)  Aprites sistēmu palīdzības jomas darbības papildina mazoglekļa un tīrās rūpniecības jomas, kas noteiktas digitālajā un rūpniecības kopā.

22

(23)  Tās būs valsts vai privātas iestādes, kas nodrošinās piekļuvi jaunākajām zināšanām un pieredzi digitālajā jomā un saistītajām pamattehnoloģijām, kas uzņēmumiem nepieciešamas, lai tie uzlabotu savu konkurētspēju ražošanas, pakalpojumu un uzņēmējdarbības procesu ziņā.

23

(23)  Tās būs valsts vai privātas iestādes, kas nodrošinās piekļuvi jaunākajām zināšanām un pieredzi digitālajā jomā un saistītajām pamattehnoloģijām, kas uzņēmumiem nepieciešamas, lai tie uzlabotu savu konkurētspēju ražošanas, pakalpojumu un uzņēmējdarbības procesu ziņā.

23

(24)  Tās var iekļaut tādas tēmas kā mākslīgais intelekts, kvantu tehnoloģijas, biokontrole vai otrās paaudzes digitāli dvīņi, vai jebkura cita tēma, kas noteikta
  “Eiropas apvāršņa”
  stratēģiskās plānošanas kontekstā (arī ar dalībvalstīm tīklotās programmās).

24

“Eiropas apvāršņa”

(24)  Tās var iekļaut tādas tēmas kā mākslīgais intelekts, kvantu tehnoloģijas, biokontrole vai otrās paaudzes digitāli dvīņi, vai jebkura cita tēma, kas noteikta
  “Apvārsnis Eiropa”
  stratēģiskās plānošanas kontekstā (arī ar dalībvalstīm tīklotās programmās).

24

“Apvārsnis Eiropa”

(27)  Apmērs parasti nepārsniedz 25 % no balsstiesībām. Izņēmuma gadījumos ES var nodrošināt bloķējošu mazākumu, lai aizsargātu Eiropas intereses būtiskajās jomās, piemēram, kiberdrošības jomā.

27

(27)  Apmērs parasti nepārsniedz 25 % no balsstiesībām. Izņēmuma gadījumos ES var nodrošināt bloķējošu mazākumu, lai aizsargātu Eiropas intereses būtiskajās jomās, piemēram, kiberdrošības jomā.

27

(28)  Tāpat kā EPP koncepciju pierādīšana, no pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” atbalstītajiem projektiem tie jaunuzņēmumi, kas radušies no Eiropas inovācijas un tehnoloģijas institūta (EIT) ZIK, ... Iekļaujot “Apvāršņa 2020” darbības, īpaši projektiem, kas atlasīti saskaņā ar “Apvāršņa 2020” MVU 2. posmu un ar to saistīto Izcilības zīmogu, ko finansē dalībvalstis, (pastāvošās un topošās) Eiropas partnerības.

28

(28)  Tāpat kā EPP koncepciju pierādīšana, no pīlārā “Globālās problēmas un
  Eiropas
  rūpniecības konkurētspēja” atbalstītajiem projektiem tie jaunuzņēmumi, kas radušies no Eiropas inovācijas un tehnoloģijas institūta (EIT) ZIK, ... Iekļaujot “Apvāršņa 2020” darbības, īpaši projektiem, kas atlasīti saskaņā ar “Apvāršņa 2020” MVU 2. posmu un ar to saistīto Izcilības zīmogu, ko finansē dalībvalstis, (pastāvošās un topošās) Eiropas partnerības.

28

Eiropas

(29)  Eiropas Inovācijas padomes (EIP) balvu piešķīrēji pārņems
  “Apvāršņa
  2020” ietvaros piešķirto balvu pārvaldību, un paredz jaunu stimulējošu balvu, kā arī atzinības balvu izstrādi un īstenošanu.

29

“Apvāršņa

(29)  Eiropas Inovācijas padomes (EIP) balvu piešķīrēji pārņems
  “Apvārsnis
  2020” ietvaros piešķirto balvu pārvaldību, un paredz jaunu stimulējošu balvu, kā arī atzinības balvu izstrādi un īstenošanu.

29

“Apvārsnis

(31)  Padomes secinājumi par EPT ceļvedi, 2015. gada 19. maijs [Atjaunināt pēc vajadzības].

31

(32)  LESD 181. panta 2. punkts

32

(31)  Padomes secinājumi par EPT ceļvedi, 2015. gada 19. maijs [Atjaunināt pēc vajadzības].

31

(32)  LESD 181. panta 2. punkts

32

(33)  
  Lai noteiktu tās dalībvalstis un asociētās valstis, kurās jānodibina juridiska persona, lai būtu tiesības iesniegt priekšlikumus koordinatora statusā “izcilības apmaiņā”, tiks izmantots uz pētniecības un inovācijas izcilību balstīts kritērijs. Šis kritērijs liks vērtēt vispārējos ekonomiskos rādītājus (IKP), pētniecības rezultātus un inovācijas rādītāju vienotā kopumā, kas ir pieskaņots valstu lielumam. Valstis, kuras apmierina šo kritēriju, “izcilības apmaiņā” tiek sauktas par “tiesīgajām valstīm”. Uz LESD 349. panta pamata arī tiesību subjekti no tālākajiem reģioniem būs pilnā apmērā tiesīgi kā koordinatori “izcilības apmaiņā”.

33

Lai noteiktu tās dalībvalstis un asociētās valstis, kurās jānodibina juridiska persona, lai būtu tiesības iesniegt priekšlikumus koordinatora statusā “izcilības apmaiņā”, tiks izmantots uz pētniecības un inovācijas izcilību balstīts kritērijs. Šis kritērijs liks vērtēt vispārējos ekonomiskos rādītājus (IKP), pētniecības rezultātus un inovācijas rādītāju vienotā kopumā, kas ir pieskaņots valstu lielumam. Valstis, kuras apmierina šo kritēriju, “izcilības apmaiņā” tiek sauktas par “tiesīgajām valstīm”. Uz LESD 349. panta pamata arī tiesību subjekti no tālākajiem reģioniem būs pilnā apmērā tiesīgi kā koordinatori “izcilības apmaiņā”.

(36)  It īpaši ietverot Eiropas pētnieku hartu, Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā, EURAXESS un pensiju fondu RESAVER.

36

(36)  It īpaši ietverot Eiropas pētnieku hartu, Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā, EURAXESS un pensiju fondu RESAVER.

36

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/623 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/623

---

P8_TA(2018)0516

Eiropas Aizsardzības fonda izveide ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

[Grozījums Nr. 1, ja vien nav norādīts citādi]

(2020/C 388/41)

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI (*1)

Komisijas priekšlikumā

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 173. panta 3. punktu, 182. panta 4. punktu, 183. pantu un 188. panta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (-1a) | Aizsardzība tiek uzskatīta par skaidru piemēru tam, kā varētu panākt lielāku efektivitāti, nododot atsevišķas dalībvalstu kompetences, pašlaik īstenotas darbības un attiecīgas apropriācijas īstenošanai Eiropas līmenī. Tādējādi tiktu apliecināta Eiropas pievienotā vērtība un samazināts publisko izdevumu kopējais slogs Savienībā. |
| --- | --- |

(-1a)

Aizsardzība tiek uzskatīta par skaidru piemēru tam, kā varētu panākt lielāku efektivitāti, nododot atsevišķas dalībvalstu kompetences, pašlaik īstenotas darbības un attiecīgas apropriācijas īstenošanai Eiropas līmenī. Tādējādi tiktu apliecināta Eiropas pievienotā vērtība un samazināts publisko izdevumu kopējais slogs Savienībā.

| (-1b) | Savienības ģeopolitiskais konteksts pēdējo desmit gadu laikā ir krasi mainījies. Situācija Eiropas kaimiņreģionos ir nestabila, un Savienībai nākas saskarties ar sarežģītu un problemātisku vidi, kurā rodas jauni draudi, piemēram, hibrīduzbrukumu un kiberuzbrukumu draudi, un vienlaikus atkal kļūst aktuāli tradicionālāki jautājumi. Šajā kontekstā gan Eiropas iedzīvotāji, gan viņu politiskie līderi ir vienisprātis, ka aizsardzības jomā daudz vairāk būtu jādara kopīgiem spēkiem. 75 % Eiropas iedzīvotāju atbalsta kopējo drošības un aizsardzības politiku. 27 dalībvalstu un Eiropadomes, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas vadītāju 2017. gada 25. marta Romas deklarācijā ir paziņots, ka Savienība stiprinās savu kopējo drošību un aizsardzību un veicinās konkurētspējīgāku un integrētāku aizsardzības rūpniecību. |
| --- | --- |

(-1b)

Savienības ģeopolitiskais konteksts pēdējo desmit gadu laikā ir krasi mainījies. Situācija Eiropas kaimiņreģionos ir nestabila, un Savienībai nākas saskarties ar sarežģītu un problemātisku vidi, kurā rodas jauni draudi, piemēram, hibrīduzbrukumu un kiberuzbrukumu draudi, un vienlaikus atkal kļūst aktuāli tradicionālāki jautājumi. Šajā kontekstā gan Eiropas iedzīvotāji, gan viņu politiskie līderi ir vienisprātis, ka aizsardzības jomā daudz vairāk būtu jādara kopīgiem spēkiem. 75 % Eiropas iedzīvotāju atbalsta kopējo drošības un aizsardzības politiku. 27 dalībvalstu un Eiropadomes, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas vadītāju 2017. gada 25. marta Romas deklarācijā ir paziņots, ka Savienība stiprinās savu kopējo drošību un aizsardzību un veicinās konkurētspējīgāku un integrētāku aizsardzības rūpniecību.

| (1) | 2016. gada 30. novembra paziņojumā par
  Eiropas Aizsardzības rīcības
  plānu
  , kas pieņemts 2016. gada 30. novembrī, Komisija pauda apņemšanos papildināt, līdzsvarot un nostiprināt dalībvalstu sadarbīgos centienus attīstīt aizsardzības tehnoloģiskās un rūpnieciskās spējas, lai reaģētu uz drošības problēmām, kā arī sekmētu konkurētspējīgu, inovatīvu, efektīvu Eiropas aizsardzības rūpniecību
  un veidotu visā Savienībā integrētāku aizsardzības tirgu
  . Tā jo īpaši ierosināja izveidot Eiropas Aizsardzības fondu (“fonds”), lai atbalstītu investīcijas kopīgā pētniecībā un aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju kopīgā izstrādē, tādējādi sekmējot sinerģiju un izmaksu lietderību, un lai veicinātu dalībvalstu aizsardzības
  ekipējuma
  kopīgu iepirkumu un uzturēšanu. Fonds papildinātu valsts finansējumu, ko jau izmanto šim nolūkam, un tam būtu jāstimulē dalībvalstu pārrobežu sadarbība un lielāku līdzekļu investēšana aizsardzībā. Fonds atbalstītu sadarbību visā aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju ciklā. |
| --- | --- |

(1)

2016. gada 30. novembra paziņojumā par
  Eiropas Aizsardzības rīcības
  plānu
  , kas pieņemts 2016. gada 30. novembrī, Komisija pauda apņemšanos papildināt, līdzsvarot un nostiprināt dalībvalstu sadarbīgos centienus attīstīt aizsardzības tehnoloģiskās un rūpnieciskās spējas, lai reaģētu uz drošības problēmām, kā arī sekmētu konkurētspējīgu, inovatīvu, efektīvu Eiropas aizsardzības rūpniecību
  un veidotu visā Savienībā integrētāku aizsardzības tirgu
  . Tā jo īpaši ierosināja izveidot Eiropas Aizsardzības fondu (“fonds”), lai atbalstītu investīcijas kopīgā pētniecībā un aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju kopīgā izstrādē, tādējādi sekmējot sinerģiju un izmaksu lietderību, un lai veicinātu dalībvalstu aizsardzības
  ekipējuma
  kopīgu iepirkumu un uzturēšanu. Fonds papildinātu valsts finansējumu, ko jau izmanto šim nolūkam, un tam būtu jāstimulē dalībvalstu pārrobežu sadarbība un lielāku līdzekļu investēšana aizsardzībā. Fonds atbalstītu sadarbību visā aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju ciklā.

| (1a) | Komisija 2017. gada 7. jūnijā pieņēma paziņojumu, ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu. Tika ierosināta divpakāpju pieeja: pirmkārt, lai pārbaudītu pieeju, daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2014.–2020. gadam tika darīts pieejams sākotnējs finansējums gan pētniecībai, gan izstrādei, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/109 (2); otrkārt, DFS 2021.–2027. gadam tiks iekļauts īpašs fonds, ar kuru tiks palielināts finansējums sadarbīgiem pētījumiem inovatīvu aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju jomā un turpmākajiem izstrādes cikla posmiem, tostarp prototipu izstrādei. Starp šiem diviem posmiem būtu jāveido konsekventa un saskaņota pieeja. |
| --- | --- |

(1a)

Komisija 2017. gada 7. jūnijā pieņēma paziņojumu, ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu. Tika ierosināta divpakāpju pieeja: pirmkārt, lai pārbaudītu pieeju, daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2014.–2020. gadam tika darīts pieejams sākotnējs finansējums gan pētniecībai, gan izstrādei, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/109 (2); otrkārt, DFS 2021.–2027. gadam tiks iekļauts īpašs fonds, ar kuru tiks palielināts finansējums sadarbīgiem pētījumiem inovatīvu aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju jomā un turpmākajiem izstrādes cikla posmiem, tostarp prototipu izstrādei. Starp šiem diviem posmiem būtu jāveido konsekventa un saskaņota pieeja.

| (1b) | Aizsardzības nozarē palielinās aizsardzības ekipējuma un pētniecības un izstrādes izmaksas, kas mazina iespējas izveidot jaunas aizsardzības programmas un tieši ietekmē Savienības rūpniecības konkurētspēju un inovācijas spēju. Ņemot vērā izmaksu straujo palielināšanos, neregulāro pētniecības un izstrādes izdevumu apmēru un nelielos apjomus, ko var iepirkt valsts līmenī, lielu aizsardzības sistēmu un jaunu aizsardzības tehnoloģiju izveide aizvien vairāk pārsniedz vienas dalībvalsts iespējas. |
| --- | --- |

(1b)

Aizsardzības nozarē palielinās aizsardzības ekipējuma un pētniecības un izstrādes izmaksas, kas mazina iespējas izveidot jaunas aizsardzības programmas un tieši ietekmē Savienības rūpniecības konkurētspēju un inovācijas spēju. Ņemot vērā izmaksu straujo palielināšanos, neregulāro pētniecības un izstrādes izdevumu apmēru un nelielos apjomus, ko var iepirkt valsts līmenī, lielu aizsardzības sistēmu un jaunu aizsardzības tehnoloģiju izveide aizvien vairāk pārsniedz vienas dalībvalsts iespējas.

| (1c) | 2018. gada 14. marta rezolūcijā par nākamo DFS: Parlamenta nostājas sagatavošana attiecībā uz DFS laikposmam pēc 2020. gada, Eiropas Parlaments atkārtoti pauda atbalstu tam, ka tiek izveidota Eiropas aizsardzības savienība, kuras satvarā tiek izstrādāta specifiska pētniecības programma Savienības aizsardzības jomā un rūpniecības attīstības programma, kurai dalībvalstis novirza savas investīcijas, lai izvairītos no dublēšanās un palielinātu Eiropas aizsardzības rūpniecības stratēģisko autonomiju un efektivitāti. Tas arī atkārtoti norādīja, ka Savienība var kļūt spēcīgāka un vērienīgāka tikai tad, ja šim mērķim tiek darīti pieejami lielāki finanšu līdzekļi, un tādēļ prasīja sniegt pastāvīgu atbalstu pašreizējām politikas nostādnēm, kurās ir paredzēts palielināt resursus Savienības pamatprogrammām un papildu pienākumu izpildei piešķirt atbilstošus papildu finanšu līdzekļus. |
| --- | --- |

(1c)

2018. gada 14. marta rezolūcijā par nākamo DFS: Parlamenta nostājas sagatavošana attiecībā uz DFS laikposmam pēc 2020. gada, Eiropas Parlaments atkārtoti pauda atbalstu tam, ka tiek izveidota Eiropas aizsardzības savienība, kuras satvarā tiek izstrādāta specifiska pētniecības programma Savienības aizsardzības jomā un rūpniecības attīstības programma, kurai dalībvalstis novirza savas investīcijas, lai izvairītos no dublēšanās un palielinātu Eiropas aizsardzības rūpniecības stratēģisko autonomiju un efektivitāti. Tas arī atkārtoti norādīja, ka Savienība var kļūt spēcīgāka un vērienīgāka tikai tad, ja šim mērķim tiek darīti pieejami lielāki finanšu līdzekļi, un tādēļ prasīja sniegt pastāvīgu atbalstu pašreizējām politikas nostādnēm, kurās ir paredzēts palielināt resursus Savienības pamatprogrammām un papildu pienākumu izpildei piešķirt atbilstošus papildu finanšu līdzekļus.

| (1d) | Aizsardzības nozares stāvokli vēl vairāk saasināja ievērojamais aizsardzības budžetu samazinājums visā Eiropā pēdējos desmit gados, jo īpaši ietekmējot pētniecības un izstrādes, un ekipējuma izmaksas. Laikposmā no 2006. gada līdz 2013. gadam faktisko aizsardzības izdevumu apjoms EAA iesaistītajās dalībvalstīs tika samazināts par 12 %. Tā kā pētniecība un izstrāde aizsardzības jomā ir pamats turpmāko progresīvo aizsardzības tehnoloģiju attīstībai, šādas tendences ir īpaši satraucošas un nopietni apdraud spēju ilgtermiņā saglabāt Savienības aizsardzības nozares konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1d)

Aizsardzības nozares stāvokli vēl vairāk saasināja ievērojamais aizsardzības budžetu samazinājums visā Eiropā pēdējos desmit gados, jo īpaši ietekmējot pētniecības un izstrādes, un ekipējuma izmaksas. Laikposmā no 2006. gada līdz 2013. gadam faktisko aizsardzības izdevumu apjoms EAA iesaistītajās dalībvalstīs tika samazināts par 12 %. Tā kā pētniecība un izstrāde aizsardzības jomā ir pamats turpmāko progresīvo aizsardzības tehnoloģiju attīstībai, šādas tendences ir īpaši satraucošas un nopietni apdraud spēju ilgtermiņā saglabāt Savienības aizsardzības nozares konkurētspēju.

| (1e) | Neraugoties uz izmaksu palielināšanās un izdevumu samazināšanās kombināciju, aizsardzības plānošana un izdevumi pētniecībai un izstrādei aizsardzības jomā un ekipējuma iepirkums joprojām galvenokārt notiek valsts līmenī, un dalībvalstu sadarbība attiecībā uz investīcijām aizsardzības ekipējumā ir ļoti ierobežota. Turklāt tikai dažas programmas, kad tās būs īstenotas, ir saistītas arī ar Savienības prioritātēm spēju jomā — 2015. gadā tikai 16 % ekipējuma iepirkumu notika, izmantojot Eiropas sadarbīgo iepirkumu, un tas ir daudz mazāk nekā pieņemtais 35 % lielais kolektīvais kritērijs. |
| --- | --- |

(1e)

Neraugoties uz izmaksu palielināšanās un izdevumu samazināšanās kombināciju, aizsardzības plānošana un izdevumi pētniecībai un izstrādei aizsardzības jomā un ekipējuma iepirkums joprojām galvenokārt notiek valsts līmenī, un dalībvalstu sadarbība attiecībā uz investīcijām aizsardzības ekipējumā ir ļoti ierobežota. Turklāt tikai dažas programmas, kad tās būs īstenotas, ir saistītas arī ar Savienības prioritātēm spēju jomā — 2015. gadā tikai 16 % ekipējuma iepirkumu notika, izmantojot Eiropas sadarbīgo iepirkumu, un tas ir daudz mazāk nekā pieņemtais 35 % lielais kolektīvais kritērijs.

| (2) | Fonds sniegtu ieguldījumu spēcīgas, konkurētspējīgas un inovatīvas aizsardzības rūpnieciskā un tehnoloģiskā pamata izveidē un būtu saskaņots ar Savienības iniciatīvām virzībā uz integrētāku Eiropas aizsardzības tirgu un jo īpaši ar abām direktīvām (3) par iepirkumu un par ES sūtījumiem aizsardzības nozarē, kas pieņemtas 2009. gadā.
  Tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi izpildīt galvenos regulatīvos priekšnosacījumus — jo īpaši pilnīgi īstenot šīs direktīvas. Ir paredzēts, ka fonds būs stabilas Eiropas aizsardzības rūpniecības politikas stūrakmenis. |
| --- | --- |

(2)

Fonds sniegtu ieguldījumu spēcīgas, konkurētspējīgas un inovatīvas aizsardzības rūpnieciskā un tehnoloģiskā pamata izveidē un būtu saskaņots ar Savienības iniciatīvām virzībā uz integrētāku Eiropas aizsardzības tirgu un jo īpaši ar abām direktīvām (3) par iepirkumu un par ES sūtījumiem aizsardzības nozarē, kas pieņemtas 2009. gadā.
  Tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi izpildīt galvenos regulatīvos priekšnosacījumus — jo īpaši pilnīgi īstenot šīs direktīvas. Ir paredzēts, ka fonds būs stabilas Eiropas aizsardzības rūpniecības politikas stūrakmenis.

| (3) | Ievērojot integrētu pieeju un lai palīdzētu uzlabot Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovācijas spēju, būtu jāizveido Eiropas Aizsardzības fonds. Par fonda mērķi būtu jāizvirza Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspējas, inovācijas, efektivitātes un
  tehnoloģiskās un rūpniecības
  autonomijas palielināšana, tādējādi veicinot Savienības stratēģisko autonomiju, kas tiks panākts, atbalstot pārrobežu sadarbību starp dalībvalstīm un starp uzņēmumiem, pētniecības centriem, valsts pārvaldes iestādēm, starptautiskām organizācijām un universitātēm
  visā Savienībā
  pētniecības posmā un aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju izstrādes posmā. Lai sasniegtu inovatīvākus risinājumus un atvērtu iekšējo tirgu, fondam būtu jāatbalsta aizsardzības jomas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un vidējas kapitalizācijas sabiedrību pārrobežu dalība.
  Lai veicinātu atvērtu iekšējo tirgu, fondam būtu jāsekmē tiesību subjektu pārrobežu sadarbības paplašināšana, jo īpaši MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību pārrobežu dalība. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot integrētu pieeju un lai palīdzētu uzlabot Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovācijas spēju, būtu jāizveido Eiropas Aizsardzības fonds. Par fonda mērķi būtu jāizvirza Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspējas, inovācijas, efektivitātes un
  tehnoloģiskās un rūpniecības
  autonomijas palielināšana, tādējādi veicinot Savienības stratēģisko autonomiju, kas tiks panākts, atbalstot pārrobežu sadarbību starp dalībvalstīm un starp uzņēmumiem, pētniecības centriem, valsts pārvaldes iestādēm, starptautiskām organizācijām un universitātēm
  visā Savienībā
  pētniecības posmā un aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju izstrādes posmā. Lai sasniegtu inovatīvākus risinājumus un atvērtu iekšējo tirgu, fondam būtu jāatbalsta aizsardzības jomas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un vidējas kapitalizācijas sabiedrību pārrobežu dalība.
  Lai veicinātu atvērtu iekšējo tirgu, fondam būtu jāsekmē tiesību subjektu pārrobežu sadarbības paplašināšana, jo īpaši MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību pārrobežu dalība.

| (3a) | Eiropas drošība ir atkarīga no stiprām un stabilām attiecībām ar stratēģiskajiem partneriem visā pasaulē, un programmai būtu jāpalielina Eiropas aizsardzības rūpniecības tirgus konkurētspēja, stiprinot partnerības pētniecības un izstrādes jomā un tādējādi uzlabojot Eiropas stratēģisko veiktspēju un spējas. |
| --- | --- |

(3a)

Eiropas drošība ir atkarīga no stiprām un stabilām attiecībām ar stratēģiskajiem partneriem visā pasaulē, un programmai būtu jāpalielina Eiropas aizsardzības rūpniecības tirgus konkurētspēja, stiprinot partnerības pētniecības un izstrādes jomā un tādējādi uzlabojot Eiropas stratēģisko veiktspēju un spējas.

| (4) | Pētniecības posms ir svarīgs elements, jo tas ietekmē Eiropas rūpniecības spēju un autonomiju izstrādāt ražojumus un dalībvalstu kā aizsardzības galalietotāju neatkarību. Pētniecības posms, kas saistīts ar aizsardzības spēju attīstību, var ietvert būtiskus riskus, jo īpaši saistībā ar tehnoloģiju brieduma un attīstības izrāviena zemo līmeni. Izstrādes posms, kas seko pētniecības un tehnoloģiju posmam, ir arī saistīts ar būtiskiem riskiem un izmaksām, kas kavē pētījumu rezultātu turpmāku izmantošanu un nelabvēlīgi ietekmē Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovāciju.
  Fondam būtu jāveicina saikne starp aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju pētniecības un izstrādes posmiem, lai izkļūtu no tā dēvētās “nāves ielejas”. |
| --- | --- |

(4)

Pētniecības posms ir svarīgs elements, jo tas ietekmē Eiropas rūpniecības spēju un autonomiju izstrādāt ražojumus un dalībvalstu kā aizsardzības galalietotāju neatkarību. Pētniecības posms, kas saistīts ar aizsardzības spēju attīstību, var ietvert būtiskus riskus, jo īpaši saistībā ar tehnoloģiju brieduma un attīstības izrāviena zemo līmeni. Izstrādes posms, kas seko pētniecības un tehnoloģiju posmam, ir arī saistīts ar būtiskiem riskiem un izmaksām, kas kavē pētījumu rezultātu turpmāku izmantošanu un nelabvēlīgi ietekmē Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovāciju.
  Fondam būtu jāveicina saikne starp aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju pētniecības un izstrādes posmiem, lai izkļūtu no tā dēvētās “nāves ielejas”.

| (5) | Fondam nebūtu jāatbalsta pētījumi, kas ir tikai fundamentāli un kas būtu jāatbalsta ar citām shēmām, tomēr tas var atbalstīt uz aizsardzību vērstus fundamentālos pētījumus, kas varētu radīt pamatu atzītu vai paredzamu problēmu risinājumam vai iespējām. |
| --- | --- |

(5)

Fondam nebūtu jāatbalsta pētījumi, kas ir tikai fundamentāli un kas būtu jāatbalsta ar citām shēmām, tomēr tas var atbalstīt uz aizsardzību vērstus fundamentālos pētījumus, kas varētu radīt pamatu atzītu vai paredzamu problēmu risinājumam vai iespējām.

| (6) | Fonds varētu atbalstīt darbības, kas saistītas gan ar jauniem ražojumiem un tehnoloģijām, gan ar esošo ražojumu un tehnoloģiju uzlabošanu, ja vien uz uzlabošanas darbībai vajadzīgās esošās informācijas izmantošanu neattiecas neasociēto trešo valstu vai neasociēto trešo valstu subjektu noteikti ierobežojumi. Kad tiesību subjekti piesakās Savienības finansējuma saņemšanai, būtu jāprasa, lai tie sniedz attiecīgu informāciju, kas ļauj pārliecināties par ierobežojumu neesību. Ja šādas informācijas nav, Savienības finansējumu nedrīkstētu piešķirt. |
| --- | --- |

(6)

Fonds varētu atbalstīt darbības, kas saistītas gan ar jauniem ražojumiem un tehnoloģijām, gan ar esošo ražojumu un tehnoloģiju uzlabošanu, ja vien uz uzlabošanas darbībai vajadzīgās esošās informācijas izmantošanu neattiecas neasociēto trešo valstu vai neasociēto trešo valstu subjektu noteikti ierobežojumi. Kad tiesību subjekti piesakās Savienības finansējuma saņemšanai, būtu jāprasa, lai tie sniedz attiecīgu informāciju, kas ļauj pārliecināties par ierobežojumu neesību. Ja šādas informācijas nav, Savienības finansējumu nedrīkstētu piešķirt.

| (6a) | Fondam būtu pienācīgi jāatbalsta pētniecības un izstrādes darbības, kas ir vērstas uz revolucionārām tehnoloģijām aizsardzības stiprināšanai. Tā kā revolucionāras tehnoloģijas var būt balstītas uz koncepcijām un idejām, ko ierosina netradicionāli dalībnieki aizsardzības pētniecības un izstrādes jomā, fondam būtu jānodrošina pietiekams elastīgums attiecībā uz apspriešanos ar ieinteresētajām personām, kā arī darbību finansēšanu un pārvaldību. |
| --- | --- |

(6a)

Fondam būtu pienācīgi jāatbalsta pētniecības un izstrādes darbības, kas ir vērstas uz revolucionārām tehnoloģijām aizsardzības stiprināšanai. Tā kā revolucionāras tehnoloģijas var būt balstītas uz koncepcijām un idejām, ko ierosina netradicionāli dalībnieki aizsardzības pētniecības un izstrādes jomā, fondam būtu jānodrošina pietiekams elastīgums attiecībā uz apspriešanos ar ieinteresētajām personām, kā arī darbību finansēšanu un pārvaldību.

| (7) | Lai nodrošinātu, ka šīs regulas īstenošanā tiek ievērotas Savienības un tās dalībvalstu starptautiskās saistības, par darbībām saistībā ar ražojumiem un tehnoloģijām, kuru izmantošana, izstrāde vai ražošana ir aizliegta starptautiskajās tiesībās, finansējums saskaņā ar programmu nebūtu jāsaņem. Šajā sakarā no starptautisko tiesību norisēm vajadzētu būt atkarīgai arī tādu darbību atbilstībai, kas saistītas ar jauniem aizsardzības ražojumiem vai tehnoloģijām, piemēram, tādiem, kuri ir speciāli projektēti, lai veiktu nāvējošus uzbrukumus, un kuri nav pakļauti cilvēka kontrolei attiecībā uz lēmumiem par uzbrukuma sākšanu. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu, ka šīs regulas īstenošanā tiek ievērotas Savienības un tās dalībvalstu starptautiskās saistības, par darbībām saistībā ar ražojumiem un tehnoloģijām, kuru izmantošana, izstrāde vai ražošana ir aizliegta starptautiskajās tiesībās, finansējums saskaņā ar programmu nebūtu jāsaņem. Šajā sakarā no starptautisko tiesību norisēm vajadzētu būt atkarīgai arī tādu darbību atbilstībai, kas saistītas ar jauniem aizsardzības ražojumiem vai tehnoloģijām, piemēram, tādiem, kuri ir speciāli projektēti, lai veiktu nāvējošus uzbrukumus, un kuri nav pakļauti cilvēka kontrolei attiecībā uz lēmumiem par uzbrukuma sākšanu.

| (7a) | Attiecībā uz tādu ražojumu eksportu, kuri tiktu radīti programmas pētniecības vai izstrādes darbību rezultātā, īpaša uzmanība būtu jāpievērš ANO 2013. gada Ieroču tirdzniecības līguma 7. panta 1. punktam, kurā ir noteikts, ka pat tad, ja eksports nav aizliegts, eksporta valstīm, kas ir līguma slēdzējas puses, ir objektīvā un nediskriminējošā veidā un ievērojot atbilstošos faktorus jānovērtē iespējamība, ka parastie ieroči vai vienības: a) veicinās vai apdraudēs mieru un drošību vai b) varētu tikt izmantoti, lai i) izdarītu vai veicinātu starptautisko humanitāro tiesību nopietnus pārkāpumus, ii) izdarītu vai veicinātu starptautisko cilvēktiesību nopietnus pārkāpumus, iii) izdarītu vai veicinātu darbības, kas ir uzskatāmas par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar starptautiskām konvencijām vai protokoliem terorisma jomā, kuriem ir pievienojusies eksporta valsts, vai iv) izdarītu vai veicinātu darbības, kas ir uzskatāmas par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar starptautiskām konvencijām vai protokoliem transnacionālas organizētās noziedzības jomā, kuriem ir pievienojusies eksporta valsts. |
| --- | --- |

(7a)

Attiecībā uz tādu ražojumu eksportu, kuri tiktu radīti programmas pētniecības vai izstrādes darbību rezultātā, īpaša uzmanība būtu jāpievērš ANO 2013. gada Ieroču tirdzniecības līguma 7. panta 1. punktam, kurā ir noteikts, ka pat tad, ja eksports nav aizliegts, eksporta valstīm, kas ir līguma slēdzējas puses, ir objektīvā un nediskriminējošā veidā un ievērojot atbilstošos faktorus jānovērtē iespējamība, ka parastie ieroči vai vienības: a) veicinās vai apdraudēs mieru un drošību vai b) varētu tikt izmantoti, lai i) izdarītu vai veicinātu starptautisko humanitāro tiesību nopietnus pārkāpumus, ii) izdarītu vai veicinātu starptautisko cilvēktiesību nopietnus pārkāpumus, iii) izdarītu vai veicinātu darbības, kas ir uzskatāmas par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar starptautiskām konvencijām vai protokoliem terorisma jomā, kuriem ir pievienojusies eksporta valsts, vai iv) izdarītu vai veicinātu darbības, kas ir uzskatāmas par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar starptautiskām konvencijām vai protokoliem transnacionālas organizētās noziedzības jomā, kuriem ir pievienojusies eksporta valsts.

| (8) | Grūtības vienoties par nostiprinātām aizsardzības spēju prasībām un kopīgām tehniskajām specifikācijām vai standartiem kavē pārrobežu sadarbību starp dalībvalstīm un starp tiesību subjektiem, kas nodibināti dažādās dalībvalstīs. Šādu prasību, specifikāciju un standartu neesība ir izraisījusi aizsardzības nozares sadrumstalotības palielināšanos, tehniskus sarežģījumus, kavējumus, pārmērīgas izmaksas,
  spēju lieku dublēšanos
  , kā arī sadarbspējas samazināšanos. Vienošanās par kopīgām tehniskajām specifikācijām būtu jāparedz kā priekšnosacījums attiecībā uz darbībām, kuras saistītas ar augstāku tehnoloģiskās gatavības līmeni. Fonda atbalsts būtu jāsaņem arī par dalībvalstu pasākumiem,
  ar kuriem sekmē sadarbspēju,
  kuru rezultātā tiek noteiktas kopējas aizsardzības spēju prasības un kuri atbalsta pētījumus, kā arī par darbībām, kuru mērķis ir atbalstīt tehnisko specifikāciju vai standartu kopējas definīcijas izstrādi
  , lai izvairītos no tā, ka konkurējošas specifikācijas vai standarti traucētu sadarbspēju
  . |
| --- | --- |

(8)

Grūtības vienoties par nostiprinātām aizsardzības spēju prasībām un kopīgām tehniskajām specifikācijām vai standartiem kavē pārrobežu sadarbību starp dalībvalstīm un starp tiesību subjektiem, kas nodibināti dažādās dalībvalstīs. Šādu prasību, specifikāciju un standartu neesība ir izraisījusi aizsardzības nozares sadrumstalotības palielināšanos, tehniskus sarežģījumus, kavējumus, pārmērīgas izmaksas,
  spēju lieku dublēšanos
  , kā arī sadarbspējas samazināšanos. Vienošanās par kopīgām tehniskajām specifikācijām būtu jāparedz kā priekšnosacījums attiecībā uz darbībām, kuras saistītas ar augstāku tehnoloģiskās gatavības līmeni. Fonda atbalsts būtu jāsaņem arī par dalībvalstu pasākumiem,
  ar kuriem sekmē sadarbspēju,
  kuru rezultātā tiek noteiktas kopējas aizsardzības spēju prasības un kuri atbalsta pētījumus, kā arī par darbībām, kuru mērķis ir atbalstīt tehnisko specifikāciju vai standartu kopējas definīcijas izstrādi
  , lai izvairītos no tā, ka konkurējošas specifikācijas vai standarti traucētu sadarbspēju
  .

| (9) | Tā kā fonda mērķis ir atbalstīt Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju,
  efektivitāti, rūpniecības autonomiju
  un inovāciju, līdzsvarojot un papildinot sadarbīgus aizsardzības pētniecības un tehnoloģiju pasākumus un samazinot riskus sadarbības projektu izstrādes posmā, vajadzētu būt tiesībām saņemt fonda atbalstu par darbībām, kas saistītas ar aizsardzības ražojuma vai tehnoloģijas pētniecību un izstrādi. Tas attieksies arī uz esošu aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju uzlabošanu, kā arī to sadarbspēju. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā fonda mērķis ir atbalstīt Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju,
  efektivitāti, rūpniecības autonomiju
  un inovāciju, līdzsvarojot un papildinot sadarbīgus aizsardzības pētniecības un tehnoloģiju pasākumus un samazinot riskus sadarbības projektu izstrādes posmā, vajadzētu būt tiesībām saņemt fonda atbalstu par darbībām, kas saistītas ar aizsardzības ražojuma vai tehnoloģijas pētniecību un izstrādi. Tas attieksies arī uz esošu aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju uzlabošanu, kā arī to sadarbspēju.

| (10) | Tā kā fonda mērķis ir jo īpaši uzlabot sadarbību starp tiesību subjektiem un dalībvalstīm visā Eiropā, darbība būtu jāuzskata par atbilstīgu finansējuma saņemšanai tikai tad, ja tā tiek īstenota,
  konsorcijā
  sadarbojoties vismaz
  trim
  tiesību subjektiem, kas nodibināti vismaz trīs dažādās dalībvalstīs un/vai asociētajās valstīs.
  Ikvienam papildu tiesību subjektam, kas piedalās konsorcijā, būtu jāļauj veikt uzņēmējdarbību asociētajā valstī. Ikviena veida sadarbībā konsorcijā vairākumam vajadzētu būt tiesību subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs.
  Vismaz trīs no šiem atbilstīgajiem tiesīgajiem tiesību subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību vismaz divās dažādās dalībvalstīs un/vai asociētajās valstīs, nedrīkstētu tieši vai netieši ▌kontrolēt viens un tas pats subjekts, kā arī tie nedrīkstētu kontrolēt cits citu. Lai veicinātu dalībvalstu sadarbību, fonds var atbalstīt kopīgu iepirkumu pirmskomercializācijas posmā. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā fonda mērķis ir jo īpaši uzlabot sadarbību starp tiesību subjektiem un dalībvalstīm visā Eiropā, darbība būtu jāuzskata par atbilstīgu finansējuma saņemšanai tikai tad, ja tā tiek īstenota,
  konsorcijā
  sadarbojoties vismaz
  trim
  tiesību subjektiem, kas nodibināti vismaz trīs dažādās dalībvalstīs un/vai asociētajās valstīs.
  Ikvienam papildu tiesību subjektam, kas piedalās konsorcijā, būtu jāļauj veikt uzņēmējdarbību asociētajā valstī. Ikviena veida sadarbībā konsorcijā vairākumam vajadzētu būt tiesību subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs.
  Vismaz trīs no šiem atbilstīgajiem tiesīgajiem tiesību subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību vismaz divās dažādās dalībvalstīs un/vai asociētajās valstīs, nedrīkstētu tieši vai netieši ▌kontrolēt viens un tas pats subjekts, kā arī tie nedrīkstētu kontrolēt cits citu. Lai veicinātu dalībvalstu sadarbību, fonds var atbalstīt kopīgu iepirkumu pirmskomercializācijas posmā.

| (11) | Atbilstoši [atsauce pēc vajadzības jāatjaunina atbilstoši jaunam lēmumam par AZT: Padomes Lēmuma 2013/755/ES (4) 94. pants] subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar fonda noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā AZT ir saistīta. |
| --- | --- |

(11)

Atbilstoši [atsauce pēc vajadzības jāatjaunina atbilstoši jaunam lēmumam par AZT: Padomes Lēmuma 2013/755/ES (4) 94. pants] subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar fonda noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā AZT ir saistīta.

| (12) | Tā kā fonda mērķis ir palielināt Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, efektivitāti un autonomiju, principā tiesīgiem saņemt finansējumu vajadzētu būt tikai subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā vai asociētajās valstīs un ko nekontrolē neasociētās trešās valstis vai neasociēto trešo valstu subjekti. Turklāt, lai nodrošinātu Savienības un tās dalībvalstu drošības un aizsardzības būtisko interešu aizsardzību,
  infrastruktūrai
  ,
  objektiem
  ,
  aktīviem
  un
  resursiem
  , ko saņēmēji un to apakšuzņēmēji izmanto fonda atbalstītajās darbībās,
  būtu jāatrodas Savienības vai asociēto
  trešo valstu teritorijā. |
| --- | --- |

(12)

Tā kā fonda mērķis ir palielināt Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, efektivitāti un autonomiju, principā tiesīgiem saņemt finansējumu vajadzētu būt tikai subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā vai asociētajās valstīs un ko nekontrolē neasociētās trešās valstis vai neasociēto trešo valstu subjekti. Turklāt, lai nodrošinātu Savienības un tās dalībvalstu drošības un aizsardzības būtisko interešu aizsardzību,
  infrastruktūrai
  ,
  objektiem
  ,
  aktīviem
  un
  resursiem
  , ko saņēmēji un to apakšuzņēmēji izmanto fonda atbalstītajās darbībās,
  būtu jāatrodas Savienības vai asociēto
  trešo valstu teritorijā.

| (13) | Konkrētos apstākļos, ja tas ir nepieciešams darbības mērķu sasniegšanai, vajadzētu būt iespējai atkāpties no principa, ka saņēmējus un to apakšuzņēmējus nedrīkst kontrolēt neasociētās trešās valstis vai neasociēto trešo valstu subjekti. Šajā ziņā tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ko kontrolē neasociētā trešā valsts vai neasociētās trešās valsts subjekts, var būt tiesīgi saņemt finansējumu, ja ir izpildīti būtiski un stingri nosacījumi, kas attiecas uz Savienības un tās dalībvalstu drošības un aizsardzības interesēm. Šādu subjektu dalība nedrīkstētu būt pretrunā fonda mērķiem. Pieteikuma iesniedzējiem būtu jāsniedz visa būtiskā informācija par infrastruktūru, objektiem, aktīviem un resursiem, ko plānots izmantot attiecīgajā darbībā.
  Jebkurā gadījumā atkāpe nebūtu jāpiešķir pieteikuma iesniedzējiem, ko kontrolē neasociētā trešās valsts, uz kuru attiecas jebkādi Savienības ierobežojoši pasākumi, vai neasociētās trešās valsts subjekts, uz kuru attiecas jebkādi Savienības ierobežojoši pasākumi. |
| --- | --- |

(13)

Konkrētos apstākļos, ja tas ir nepieciešams darbības mērķu sasniegšanai, vajadzētu būt iespējai atkāpties no principa, ka saņēmējus un to apakšuzņēmējus nedrīkst kontrolēt neasociētās trešās valstis vai neasociēto trešo valstu subjekti. Šajā ziņā tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ko kontrolē neasociētā trešā valsts vai neasociētās trešās valsts subjekts, var būt tiesīgi saņemt finansējumu, ja ir izpildīti būtiski un stingri nosacījumi, kas attiecas uz Savienības un tās dalībvalstu drošības un aizsardzības interesēm. Šādu subjektu dalība nedrīkstētu būt pretrunā fonda mērķiem. Pieteikuma iesniedzējiem būtu jāsniedz visa būtiskā informācija par infrastruktūru, objektiem, aktīviem un resursiem, ko plānots izmantot attiecīgajā darbībā.
  Jebkurā gadījumā atkāpe nebūtu jāpiešķir pieteikuma iesniedzējiem, ko kontrolē neasociētā trešās valsts, uz kuru attiecas jebkādi Savienības ierobežojoši pasākumi, vai neasociētās trešās valsts subjekts, uz kuru attiecas jebkādi Savienības ierobežojoši pasākumi.

| (14) | Ja konsorcijs vēlas piedalīties attiecināmā darbībā un ja Savienības finansiālā palīdzība tiks sniegta dotācijas veidā, konsorcijam būtu jāieceļ viens no saviem locekļiem par koordinatoru, kurš būs galvenais kontaktpunkts. |
| --- | --- |

(14)

Ja konsorcijs vēlas piedalīties attiecināmā darbībā un ja Savienības finansiālā palīdzība tiks sniegta dotācijas veidā, konsorcijam būtu jāieceļ viens no saviem locekļiem par koordinatoru, kurš būs galvenais kontaktpunkts.

| (15) | Ja fonda atbalstītu izstrādes darbību pārvalda dalībvalstu vai asociēto valstu iecelts projekta vadītājs, Komisijai būtu
  jāapspriežas ar
  projekta
  vadītāju
  pirms maksājuma veikšanas saņēmējam, lai projekta vadītājs varētu nodrošināt, ka saņēmēji ievēro termiņus. ▌Projekta
  vadītājam būtu jāizklāsta
  Komisijai savi novērojumi par darbības norisi, lai Komisija varētu pārbaudīt, vai ir izpildīti nosacījumi, un varētu veikt maksājumu. |
| --- | --- |

(15)

Ja fonda atbalstītu izstrādes darbību pārvalda dalībvalstu vai asociēto valstu iecelts projekta vadītājs, Komisijai būtu
  jāapspriežas ar
  projekta
  vadītāju
  pirms maksājuma veikšanas saņēmējam, lai projekta vadītājs varētu nodrošināt, ka saņēmēji ievēro termiņus. ▌Projekta
  vadītājam būtu jāizklāsta
  Komisijai savi novērojumi par darbības norisi, lai Komisija varētu pārbaudīt, vai ir izpildīti nosacījumi, un varētu veikt maksājumu.

| (16) | Lai nodrošinātu, ka finansētās darbības ir finansiāli dzīvotspējīgas, ir nepieciešams, lai finansējuma saņēmēji apliecinātu,
  ka
  darbības izmaksas, ko nesedz no Savienības finansējuma līdzekļiem, tiek segtas no citiem finansējuma līdzekļiem. |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu, ka finansētās darbības ir finansiāli dzīvotspējīgas, ir nepieciešams, lai finansējuma saņēmēji apliecinātu,
  ka
  darbības izmaksas, ko nesedz no Savienības finansējuma līdzekļiem, tiek segtas no citiem finansējuma līdzekļiem.

| (17) | Dalībvalstu rīcībā vajadzētu būt dažādu veidu finanšu mehānismiem aizsardzības spēju kopīgai attīstīšanai un iegādei. Komisijas izstrādātajai finanšu rīkkopai būtu
  jānodrošina
  dažādi varianti, ko dalībvalstis var izmantot, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar sadarbīgas izstrādes un iepirkuma finansēšanu. Šādu finanšu mehānismu izmantošana varētu sekmēt sadarbīgu
  un pārrobežu
  aizsardzības projektu uzsākšanu
  , veicināt to, ka tiek novērsta dublēšanās,
  un palielināt aizsardzības izdevumu lietderīgumu, tostarp arī attiecībā uz projektiem, kas tiek atbalstīti
  no
  Eiropas Aizsardzības
  fonda
  . |
| --- | --- |

(17)

Dalībvalstu rīcībā vajadzētu būt dažādu veidu finanšu mehānismiem aizsardzības spēju kopīgai attīstīšanai un iegādei. Komisijas izstrādātajai finanšu rīkkopai būtu
  jānodrošina
  dažādi varianti, ko dalībvalstis var izmantot, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar sadarbīgas izstrādes un iepirkuma finansēšanu. Šādu finanšu mehānismu izmantošana varētu sekmēt sadarbīgu
  un pārrobežu
  aizsardzības projektu uzsākšanu
  , veicināt to, ka tiek novērsta dublēšanās,
  un palielināt aizsardzības izdevumu lietderīgumu, tostarp arī attiecībā uz projektiem, kas tiek atbalstīti
  no
  Eiropas Aizsardzības
  fonda
  .

| (18) | Ņemot vērā aizsardzības rūpniecības — kurā pieprasījumu veido gandrīz vienīgi dalībvalstis un asociētās valstis, kas arī kontrolē visu ar aizsardzību saistīto ražojumu un tehnoloģiju iegādi, tostarp eksportu — specifiku, aizsardzības nozares darbība ir unikāla un nenotiek atbilstoši tradicionālajiem noteikumiem un darījumdarbības modeļiem, kas nosaka kārtību tradicionālākos tirgos. Tāpēc rūpniecības nozare nevar uzņemties apjomīgus pašfinansētus pētniecības un izstrādes projektus, un dalībvalstis un asociētās valstis parasti pilnībā finansē visas pētniecības un izstrādes izmaksas. Lai sasniegtu fonda mērķus, proti, stimulētu sadarbību starp uzņēmumiem no dažādām dalībvalstīm un asociētajām valstīm, un ņemot vērā aizsardzības nozares specifiku, to darbību gadījumā, kuras notiek pirms prototipu izstrādes posma, būtu jāsedz līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā aizsardzības rūpniecības — kurā pieprasījumu veido gandrīz vienīgi dalībvalstis un asociētās valstis, kas arī kontrolē visu ar aizsardzību saistīto ražojumu un tehnoloģiju iegādi, tostarp eksportu — specifiku, aizsardzības nozares darbība ir unikāla un nenotiek atbilstoši tradicionālajiem noteikumiem un darījumdarbības modeļiem, kas nosaka kārtību tradicionālākos tirgos. Tāpēc rūpniecības nozare nevar uzņemties apjomīgus pašfinansētus pētniecības un izstrādes projektus, un dalībvalstis un asociētās valstis parasti pilnībā finansē visas pētniecības un izstrādes izmaksas. Lai sasniegtu fonda mērķus, proti, stimulētu sadarbību starp uzņēmumiem no dažādām dalībvalstīm un asociētajām valstīm, un ņemot vērā aizsardzības nozares specifiku, to darbību gadījumā, kuras notiek pirms prototipu izstrādes posma, būtu jāsedz līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām.

| (19) | Prototipu izstrādes posms ir svarīgs posms, kurā dalībvalstis vai asociētās valstis parasti lemj par to konsolidētajām investīcijām un sāk savu nākotnes aizsardzības ražojumu vai tehnoloģiju iegādes procesu. Šā iemesla dēļ šajā konkrētajā posmā dalībvalstis un asociētās valstis vienojas par nepieciešamajām saistībām, tostarp par projekta izmaksu dalīšanu un īpašumtiesībām. Lai nodrošinātu to saistību ticamību, Savienības finansiālā palīdzība, ko sniedz atbilstoši fondam, parasti nedrīkstētu pārsniegt 20 % no attiecināmajām izmaksām. |
| --- | --- |

(19)

Prototipu izstrādes posms ir svarīgs posms, kurā dalībvalstis vai asociētās valstis parasti lemj par to konsolidētajām investīcijām un sāk savu nākotnes aizsardzības ražojumu vai tehnoloģiju iegādes procesu. Šā iemesla dēļ šajā konkrētajā posmā dalībvalstis un asociētās valstis vienojas par nepieciešamajām saistībām, tostarp par projekta izmaksu dalīšanu un īpašumtiesībām. Lai nodrošinātu to saistību ticamību, Savienības finansiālā palīdzība, ko sniedz atbilstoši fondam, parasti nedrīkstētu pārsniegt 20 % no attiecināmajām izmaksām.

| (20) | Attiecībā uz darbībām, ko veic pēc prototipu izstrādes posma, būtu jāparedz finansējums līdz 80 % apmērā. Šīs darbības, kas ir laika ziņā tuvākas ražojumu un tehnoloģiju izstrādes pabeigšanai, joprojām var būt saistītas ar ievērojamām izmaksām. |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz darbībām, ko veic pēc prototipu izstrādes posma, būtu jāparedz finansējums līdz 80 % apmērā. Šīs darbības, kas ir laika ziņā tuvākas ražojumu un tehnoloģiju izstrādes pabeigšanai, joprojām var būt saistītas ar ievērojamām izmaksām.

| (21) | Ieinteresētajām personām aizsardzības nozarē rodas īpašas netiešas izmaksas, piemēram, izmaksas saistībā ar drošību. Turklāt ieinteresētās personas darbojas specifiskā tirgū, kurā, ja nav pieprasījuma no pircējiem, nevar atgūt pētniecības un izstrādes izmaksas, kā tas ir civilajā sektorā. Tāpēc ir pamatoti paredzēt vienotu 25 % likmi, kā arī iespēju ▌prasīt, lai tiek segtas netiešās izmaksas, kas aprēķinātas saskaņā ar finansējuma saņēmēju parasto grāmatvedības praksi, ja šādu praksi atzīst to valsts iestādes atbilstoši salīdzināmām valsts finansējuma shēmām,
  par kurām paziņots
  Komisijai. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Ieinteresētajām personām aizsardzības nozarē rodas īpašas netiešas izmaksas, piemēram, izmaksas saistībā ar drošību. Turklāt ieinteresētās personas darbojas specifiskā tirgū, kurā, ja nav pieprasījuma no pircējiem, nevar atgūt pētniecības un izstrādes izmaksas, kā tas ir civilajā sektorā. Tāpēc ir pamatoti paredzēt vienotu 25 % likmi, kā arī iespēju ▌prasīt, lai tiek segtas netiešās izmaksas, kas aprēķinātas saskaņā ar finansējuma saņēmēju parasto grāmatvedības praksi, ja šādu praksi atzīst to valsts iestādes atbilstoši salīdzināmām valsts finansējuma shēmām,
  par kurām paziņots
  Komisijai. ▌

| (21a) | Projekti, kuros piedalās pārrobežu MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrības, atbalsta piegādes ķēžu atvēršanu un veicina fonda mērķu sasniegšanu. Tādēļ šādas darbības būtu jāuzskata par atbilstīgām paaugstinātas finansējuma likmes saņemšanai, tādējādi sniedzot labumu visiem konsorcija subjektiem. |
| --- | --- |

(21a)

Projekti, kuros piedalās pārrobežu MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrības, atbalsta piegādes ķēžu atvēršanu un veicina fonda mērķu sasniegšanu. Tādēļ šādas darbības būtu jāuzskata par atbilstīgām paaugstinātas finansējuma likmes saņemšanai, tādējādi sniedzot labumu visiem konsorcija subjektiem.

| (22) | Lai nodrošinātu, ka finansētās darbības veicinās Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un efektivitāti, ir svarīgi, lai dalībvalstis jau būtu apņēmušās kopīgi
  iegādāties
  gatavo ražojumu vai izmantot tehnoloģiju, proti, organizējot kopīgu pārrobežu iepirkumu, ja dalībvalstis kopīgi organizē savas iepirkuma procedūras, jo īpaši izmantojot centralizētu iepirkumu struktūru.
  Tā kā dalībvalstu aizsardzības ministrijas ir aizsardzības ražojumu vienīgie pircēji un aizsardzības rūpniecība ir vienīgā to piegādātāja, iepirkuma veicināšanas nolūkos dalībvalstu aizsardzības ministrijas būtu jāiesaista projektā, sākot no tehnisko specifikāciju izstrādes līdz pat projekta pabeigšanai. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu, ka finansētās darbības veicinās Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un efektivitāti, ir svarīgi, lai dalībvalstis jau būtu apņēmušās kopīgi
  iegādāties
  gatavo ražojumu vai izmantot tehnoloģiju, proti, organizējot kopīgu pārrobežu iepirkumu, ja dalībvalstis kopīgi organizē savas iepirkuma procedūras, jo īpaši izmantojot centralizētu iepirkumu struktūru.
  Tā kā dalībvalstu aizsardzības ministrijas ir aizsardzības ražojumu vienīgie pircēji un aizsardzības rūpniecība ir vienīgā to piegādātāja, iepirkuma veicināšanas nolūkos dalībvalstu aizsardzības ministrijas būtu jāiesaista projektā, sākot no tehnisko specifikāciju izstrādes līdz pat projekta pabeigšanai.

| (22a) | Lai reaģētu uz pieaugošo nestabilitāti un konfliktiem kaimiņvalstīs un uz jauniem drošības un ģeopolitiskiem apdraudējumiem, dalībvalstīm un Savienībai ir jākoordinē lēmumi par investīcijām, tādēļ ir kopīgi jādefinē apdraudējumi, vajadzības un prioritātes, tostarp paredzamās militāro spēju vajadzības, kuras varētu noteikt, izmantojot tādas procedūras kā Spēju attīstības plāns (SAP). |
| --- | --- |

(22a)

Lai reaģētu uz pieaugošo nestabilitāti un konfliktiem kaimiņvalstīs un uz jauniem drošības un ģeopolitiskiem apdraudējumiem, dalībvalstīm un Savienībai ir jākoordinē lēmumi par investīcijām, tādēļ ir kopīgi jādefinē apdraudējumi, vajadzības un prioritātes, tostarp paredzamās militāro spēju vajadzības, kuras varētu noteikt, izmantojot tādas procedūras kā Spēju attīstības plāns (SAP).

| (23) | Inovācijai un tehnoloģiju izstrādei Savienības aizsardzības rūpniecībā būtu jānotiek Savienības drošības un aizsardzības interesēm atbilstošā veidā. Attiecīgi darbības ieguldījums minēto interešu nodrošināšanā un to aizsardzības pētniecības un spēju prioritāšu īstenošanā, par kurām dalībvalstis kopīgi vienojušās, būtu jāizmanto kā finansējuma piešķiršanas kritērijs. Savienībā kopīgās aizsardzības pētniecības un spēju nepietiekamību norāda kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) ietvaros, proti, Vispārējā stratēģiskajā pētniecības programmā un
  SAP
  , tostarp
  SAP
  stratēģiskā konteksta lietās. Lai sasniegtu ES līmeņa mērķus drošības un aizsardzības jomā, attiecīgu prioritāšu īstenošana, apzinot un ierosinot sadarbības uzlabošanas iespējas, tiks atbalstīta ar citiem Savienības procesiem, piemēram, koordinēto ikgadējo pārskatu par aizsardzību
  (CARD)
  un pastāvīgo strukturēto sadarbību
  (PESCO)
  . Attiecīgā gadījumā
  būtu jāņem
  vērā arī reģionālās un starptautiskās prioritātes, tostarp Ziemeļatlantijas līguma organizācijas kontekstā, ja tās atbilst Savienības prioritātēm un netraucē dalībvalsts vai asociētās valsts dalībai, vienlaikus arī ņemot vērā, ka būtu jānovērš lieka dublēšanās. |
| --- | --- |

(23)

Inovācijai un tehnoloģiju izstrādei Savienības aizsardzības rūpniecībā būtu jānotiek Savienības drošības un aizsardzības interesēm atbilstošā veidā. Attiecīgi darbības ieguldījums minēto interešu nodrošināšanā un to aizsardzības pētniecības un spēju prioritāšu īstenošanā, par kurām dalībvalstis kopīgi vienojušās, būtu jāizmanto kā finansējuma piešķiršanas kritērijs. Savienībā kopīgās aizsardzības pētniecības un spēju nepietiekamību norāda kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) ietvaros, proti, Vispārējā stratēģiskajā pētniecības programmā un
  SAP
  , tostarp
  SAP
  stratēģiskā konteksta lietās. Lai sasniegtu ES līmeņa mērķus drošības un aizsardzības jomā, attiecīgu prioritāšu īstenošana, apzinot un ierosinot sadarbības uzlabošanas iespējas, tiks atbalstīta ar citiem Savienības procesiem, piemēram, koordinēto ikgadējo pārskatu par aizsardzību
  (CARD)
  un pastāvīgo strukturēto sadarbību
  (PESCO)
  . Attiecīgā gadījumā
  būtu jāņem
  vērā arī reģionālās un starptautiskās prioritātes, tostarp Ziemeļatlantijas līguma organizācijas kontekstā, ja tās atbilst Savienības prioritātēm un netraucē dalībvalsts vai asociētās valsts dalībai, vienlaikus arī ņemot vērā, ka būtu jānovērš lieka dublēšanās.

| (24) | Attiecināmajām darbībām, kas izstrādātas saistībā ar ▌PESCO ▌Savienības iestāžu sistēmā, būtu pastāvīgi jānodrošina uzlabota sadarbība starp tiesību subjektiem dažādās dalībvalstīs un tādējādi tieši jāveicina fonda mērķu sasniegšana. Šādiem projektiem to atlasīšanas gadījumā vajadzētu būt tiesīgiem pretendēt uz paaugstinātu finansējuma likmi. |
| --- | --- |

(24)

Attiecināmajām darbībām, kas izstrādātas saistībā ar ▌PESCO ▌Savienības iestāžu sistēmā, būtu pastāvīgi jānodrošina uzlabota sadarbība starp tiesību subjektiem dažādās dalībvalstīs un tādējādi tieši jāveicina fonda mērķu sasniegšana. Šādiem projektiem to atlasīšanas gadījumā vajadzētu būt tiesīgiem pretendēt uz paaugstinātu finansējuma likmi.

| (24a) | Fonda īstenošanā būtu jāņem vērā Militārās mobilitātes rīcības plāns kā daļa no nākamā Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta, Eiropas Miera nodrošināšanas fonds, lai cita starpā atbalstītu KĀDP/KDAP misijas, un centieni novērst hibrīddraudus; tas kopā ar SAP, CARD un PESCO palīdz koordinēt spēju plānošanu, attīstību, iepirkumus un operācijas. |
| --- | --- |

(24a)

Fonda īstenošanā būtu jāņem vērā Militārās mobilitātes rīcības plāns kā daļa no nākamā Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta, Eiropas Miera nodrošināšanas fonds, lai cita starpā atbalstītu KĀDP/KDAP misijas, un centieni novērst hibrīddraudus; tas kopā ar SAP, CARD un PESCO palīdz koordinēt spēju plānošanu, attīstību, iepirkumus un operācijas.

| (25) | Lai novērstu lieku dublēšanos, nodrošinātu civilās pētniecības un aizsardzības pētniecības savstarpēju papildināmību
  un sinerģiju un garantētu, ka pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” arī turpmāk ir tikai civilās pētniecības programma
  , Komisija ņems vērā citus pasākumus, ko finansē atbilstoši
  minētajai
  pamatprogrammai. |
| --- | --- |

(25)

Lai novērstu lieku dublēšanos, nodrošinātu civilās pētniecības un aizsardzības pētniecības savstarpēju papildināmību
  un sinerģiju un garantētu, ka pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” arī turpmāk ir tikai civilās pētniecības programma
  , Komisija ņems vērā citus pasākumus, ko finansē atbilstoši
  minētajai
  pamatprogrammai.

| (26) | Kiberdrošības un kiberaizsardzības nodrošināšana kļūst par arvien svarīgāku uzdevumu, un Komisija un Augstais pārstāvis atzina vajadzību izveidot sinerģiju starp kiberaizsardzības darbībām, uz kurām attiecas fonda darbības joma, un Savienības iniciatīvām kiberdrošības jomā, piemēram, tām, par kurām paziņots Kopīgajā paziņojumā par kiberdrošību. Jo īpaši Eiropas Kiberdrošības rūpniecisko, tehnoloģisko un pētniecisko kompetenču centram, ko plānots izveidot, būtu jātiecas uz sinerģiju starp kiberdrošības civilo un aizsardzības dimensiju. Tas varētu aktīvi atbalstīt dalībvalstis un citus attiecīgus dalībniekus, sniedzot padomus, daloties zināšanās un veicinot sadarbību attiecībā uz projektiem un darbībām, kā arī, ja to prasa dalībvalstis, darbojoties kā projekta vadītājs attiecībā uz Eiropas Aizsardzības fondu. |
| --- | --- |

(26)

Kiberdrošības un kiberaizsardzības nodrošināšana kļūst par arvien svarīgāku uzdevumu, un Komisija un Augstais pārstāvis atzina vajadzību izveidot sinerģiju starp kiberaizsardzības darbībām, uz kurām attiecas fonda darbības joma, un Savienības iniciatīvām kiberdrošības jomā, piemēram, tām, par kurām paziņots Kopīgajā paziņojumā par kiberdrošību. Jo īpaši Eiropas Kiberdrošības rūpniecisko, tehnoloģisko un pētniecisko kompetenču centram, ko plānots izveidot, būtu jātiecas uz sinerģiju starp kiberdrošības civilo un aizsardzības dimensiju. Tas varētu aktīvi atbalstīt dalībvalstis un citus attiecīgus dalībniekus, sniedzot padomus, daloties zināšanās un veicinot sadarbību attiecībā uz projektiem un darbībām, kā arī, ja to prasa dalībvalstis, darbojoties kā projekta vadītājs attiecībā uz Eiropas Aizsardzības fondu.

| (27) | Būtu jānodrošina integrēta pieeja, apvienojot pasākumus, ko aptver Komisijas uzsāktā sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 2018/[..] (Finanšu regula) [58. panta 2. punkta b) apakšpunkta] nozīmē un Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programma, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. [..], lai saskaņotu dalības nosacījumus, radītu saskaņotāku instrumentu kopumu, palielinātu inovatīvo, sadarbīgo un ekonomisko ietekmi, vienlaikus novēršot lieku dublēšanos un sadrumstalotību. Īstenojot šo integrēto pieeju, fonds arī veicinātu aizsardzības pētniecības rezultātu labāku izmantošanu, novēršot plaisu starp pētniecību un izstrādi, ņemot vērā aizsardzības nozares specifiku, kā arī veicinot visu veidu inovāciju,
  un, ciktāl attiecīgā gadījumā iespējams, plašāku pozitīvu ietekmi civilajā jomā,
  tostarp revolucionāro inovāciju, kurā būtu jāsamierinās ar iespējamu neveiksmi. |
| --- | --- |

(27)

Būtu jānodrošina integrēta pieeja, apvienojot pasākumus, ko aptver Komisijas uzsāktā sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 2018/[..] (Finanšu regula) [58. panta 2. punkta b) apakšpunkta] nozīmē un Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programma, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. [..], lai saskaņotu dalības nosacījumus, radītu saskaņotāku instrumentu kopumu, palielinātu inovatīvo, sadarbīgo un ekonomisko ietekmi, vienlaikus novēršot lieku dublēšanos un sadrumstalotību. Īstenojot šo integrēto pieeju, fonds arī veicinātu aizsardzības pētniecības rezultātu labāku izmantošanu, novēršot plaisu starp pētniecību un izstrādi, ņemot vērā aizsardzības nozares specifiku, kā arī veicinot visu veidu inovāciju,
  un, ciktāl attiecīgā gadījumā iespējams, plašāku pozitīvu ietekmi civilajā jomā,
  tostarp revolucionāro inovāciju, kurā būtu jāsamierinās ar iespējamu neveiksmi.

| (28) | Šā fonda politikas mērķi tiks ņemti vērā arī finanšu instrumentos un budžeta garantijās saskaņā ar InvestEU fonda politisko(-ajām) jomu(-ām) [..]. |
| --- | --- |

(28)

Šā fonda politikas mērķi tiks ņemti vērā arī finanšu instrumentos un budžeta garantijās saskaņā ar InvestEU fonda politisko(-ajām) jomu(-ām) [..].

| (29) | Finansiālais atbalsts samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un ar darbībām nevajadzētu divkāršot vai izspiest privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

(29)

Finansiālais atbalsts samērīgā veidā būtu jāizmanto tam, lai novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un ar darbībām nevajadzētu divkāršot vai izspiest privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību.

| (30) | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Šajā sakarā būtu nepieciešams apsvērt
  iespēju
  izmantot vienreizējus maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas [125. panta 1. punktā] . |
| --- | --- |

(30)

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Šajā sakarā būtu nepieciešams apsvērt
  iespēju
  izmantot vienreizējus maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas [125. panta 1. punktā] .

| (31) | Komisijai būtu jāizstrādā gada vai daudzgadu darba programmas atbilstoši fonda mērķiem.
  Darba programmās būtu jāņem vērā sākotnējā pieredze, kas gūta, īstenojot Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu, izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību aizsardzības pētniecībai.
  ▌ |
| --- | --- |

(31)

Komisijai būtu jāizstrādā gada vai daudzgadu darba programmas atbilstoši fonda mērķiem.
  Darba programmās būtu jāņem vērā sākotnējā pieredze, kas gūta, īstenojot Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu, izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību aizsardzības pētniecībai.
  ▌

| (32) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz darba programmu pieņemšanu un finansējuma piešķiršanu atlasītām izstrādes darbībām. Jo īpaši izstrādes darbību īstenošanā būtu jāņem vērā aizsardzības nozares specifika, proti, dalībvalstu un/vai asociēto valstu atbildība par plānošanas un iegādes procesu. Minētās īstenošanas pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar [Eiropas Parlamenta un Padomes] Regulu (ES) [Nr. 182/2011] (5). |
| --- | --- |

(32)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz darba programmu pieņemšanu un finansējuma piešķiršanu atlasītām izstrādes darbībām. Jo īpaši izstrādes darbību īstenošanā būtu jāņem vērā aizsardzības nozares specifika, proti, dalībvalstu un/vai asociēto valstu atbildība par plānošanas un iegādes procesu. Minētās īstenošanas pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar [Eiropas Parlamenta un Padomes] Regulu (ES) [Nr. 182/2011] (5).

| (33) | Lai atbalstītu atvērtu iekšējo tirgu, būtu arī jāveicina pārrobežu MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību kā konsorciju dalībnieku vai kā apakšuzņēmēju dalība.
  Darba programmai būtu jānodrošina, ka ar ticamu daļu no kopējā budžeta tiek atbalstītas darbības, ar kurām tiek radītas iespējas MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību pārrobežu dalībai. |
| --- | --- |

(33)

Lai atbalstītu atvērtu iekšējo tirgu, būtu arī jāveicina pārrobežu MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību kā konsorciju dalībnieku vai kā apakšuzņēmēju dalība.
  Darba programmai būtu jānodrošina, ka ar ticamu daļu no kopējā budžeta tiek atbalstītas darbības, ar kurām tiek radītas iespējas MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību pārrobežu dalībai.

| (34) | Komisijai būtu jācenšas uzturēt dialogu ar
  Eiropas Parlamentu,
  dalībvalstīm un rūpniecības nozari, lai
  , izmantojot aizsardzības nozarē radīto ietekmi,
  nodrošinātu fonda panākumus. |
| --- | --- |

(34)

Komisijai būtu jācenšas uzturēt dialogu ar
  Eiropas Parlamentu,
  dalībvalstīm un rūpniecības nozari, lai
  , izmantojot aizsardzības nozarē radīto ietekmi,
  nodrošinātu fonda panākumus.

| (35) | Ar šo regulu nosaka finansējumu Eiropas Aizsardzības fondam, kas ikgadējās budžeta procedūras laikā ir Eiropas Parlamenta un Padomes galvenā atsauces summa tādā nozīmē, kā noteikts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas [jaunais iestāžu nolīgums] par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (6).
  Komisijai būtu jānodrošina, ka administratīvās procedūras ir pēc iespējas vienkāršākas un rada minimālus papildu izdevumus. |
| --- | --- |

(35)

Ar šo regulu nosaka finansējumu Eiropas Aizsardzības fondam, kas ikgadējās budžeta procedūras laikā ir Eiropas Parlamenta un Padomes galvenā atsauces summa tādā nozīmē, kā noteikts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas [jaunais iestāžu nolīgums] par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (6).
  Komisijai būtu jānodrošina, ka administratīvās procedūras ir pēc iespējas vienkāršākas un rada minimālus papildu izdevumus.

| (36) | Ja vien nav norādīts citādi, fondam piemēro Finanšu regulu. Šajā regulā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, finansiālo palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. |
| --- | --- |

(36)

Ja vien nav norādīts citādi, fondam piemēro Finanšu regulu. Šajā regulā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, finansiālo palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām.

| (37) | Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam. |
| --- | --- |

(37)

Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam.

| (38) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (7), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (8), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (9) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (10) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (11). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai (ECA) nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (7), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (8), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (9) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (10) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (11). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai (ECA) nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

| (39) | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kas izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kurš paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, ▌OLAF ▌, kā arī Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci. |
| --- | --- |

(39)

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kas izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kurš paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, ▌OLAF ▌, kā arī Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci.

| (40) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu šo regulu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas pārraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Attiecīgā gadījumā šīs prasības var ietvert izmērāmus rādītājus kā pamatu regulas ietekmes uz vietas izvērtēšanai. Ne vēlāk kā
  četrus gadus pēc
  fonda īstenošanas sākuma Komisijai būtu jāveic starpposma izvērtējums
  un
  fonda īstenošanas laikposma beigās jāveic galīgais
  novērtējums
  , kurā izvērtē finansiālās darbības finansiālās īstenošanas rezultātu un — ciktāl ir iespējams uz konkrēto brīdi — rezultātu un ietekmes izteiksmē.
  Minētajos ziņojumos
  būtu arī jāanalizē MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību pārrobežu dalība fonda atbalstītajos projektos, kā arī MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību dalība globālajā vērtības veidošanas ķēdē,
  un tajos būtu jāiekļauj arī informācija par saņēmēju izcelsmes valstīm, atsevišķos projektos iesaistīto valstu skaitu un, ja iespējams, radīto intelektuālā īpašuma tiesību sadalījumu
  . Komisija var arī ierosināt grozījumus šajā regulā, lai reaģētu uz iespējamām norisēm fonda īstenošanas laikā. |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu šo regulu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas pārraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Attiecīgā gadījumā šīs prasības var ietvert izmērāmus rādītājus kā pamatu regulas ietekmes uz vietas izvērtēšanai. Ne vēlāk kā
  četrus gadus pēc
  fonda īstenošanas sākuma Komisijai būtu jāveic starpposma izvērtējums
  un
  fonda īstenošanas laikposma beigās jāveic galīgais
  novērtējums
  , kurā izvērtē finansiālās darbības finansiālās īstenošanas rezultātu un — ciktāl ir iespējams uz konkrēto brīdi — rezultātu un ietekmes izteiksmē.
  Minētajos ziņojumos
  būtu arī jāanalizē MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību pārrobežu dalība fonda atbalstītajos projektos, kā arī MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību dalība globālajā vērtības veidošanas ķēdē,
  un tajos būtu jāiekļauj arī informācija par saņēmēju izcelsmes valstīm, atsevišķos projektos iesaistīto valstu skaitu un, ja iespējams, radīto intelektuālā īpašuma tiesību sadalījumu
  . Komisija var arī ierosināt grozījumus šajā regulā, lai reaģētu uz iespējamām norisēm fonda īstenošanas laikā.

| (41) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šis fonds palīdzēs Savienības politikā integrēt rīcību klimata jomā un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem izmantot klimata mērķu sasniegšanas veicināšanai. Fonda sagatavošanā un īstenošanā tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks atkārtoti izvērtētas tā starpposma izvērtējumā. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šis fonds palīdzēs Savienības politikā integrēt rīcību klimata jomā un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem izmantot klimata mērķu sasniegšanas veicināšanai. Fonda sagatavošanā un īstenošanā tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks atkārtoti izvērtētas tā starpposma izvērtējumā.

| (42) | Tā kā fonds atbalsta tikai aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju pētniecības un izstrādes posmus, Savienībai ▌nevajadzētu būt īpašumtiesībām vai intelektuālā īpašuma tiesībām (IĪT) uz ražojumiem vai tehnoloģijām, kas izriet no finansētajām darbībām, ja vien Savienības palīdzība netiek sniegta ar iepirkuma starpniecību. Tomēr attiecībā uz pētniecības darbībām ieinteresētajām dalībvalstīm un asociētajām valstīm vajadzētu būt iespējai izmantot finansēto darbību rezultātus un piedalīties turpmākā sadarbīgā izstrādē, un tāpēc būtu jāpieļauj atkāpes no minētā principa. |
| --- | --- |

(42)

Tā kā fonds atbalsta tikai aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju pētniecības un izstrādes posmus, Savienībai ▌nevajadzētu būt īpašumtiesībām vai intelektuālā īpašuma tiesībām (IĪT) uz ražojumiem vai tehnoloģijām, kas izriet no finansētajām darbībām, ja vien Savienības palīdzība netiek sniegta ar iepirkuma starpniecību. Tomēr attiecībā uz pētniecības darbībām ieinteresētajām dalībvalstīm un asociētajām valstīm vajadzētu būt iespējai izmantot finansēto darbību rezultātus un piedalīties turpmākā sadarbīgā izstrādē, un tāpēc būtu jāpieļauj atkāpes no minētā principa.

| (43) | Papildus
  Savienības
  finansiālā atbalsta sniegšanai būtu pilnībā un pareizi jāīsteno
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīva
   2009/43/EK (12)

  par tādu ražojumu sūtījumiem Savienībā, kas saistīti ar aizsardzību, un šī atbalsta sniegšanai nebūtu jāietekmē
  ražojumu,
  ekipējuma
  vai tehnoloģiju
  eksports
  . |
| --- | --- |

(43)

Papildus
  Savienības
  finansiālā atbalsta sniegšanai būtu pilnībā un pareizi jāīsteno
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīva
   2009/43/EK (12)

  par tādu ražojumu sūtījumiem Savienībā, kas saistīti ar aizsardzību, un šī atbalsta sniegšanai nebūtu jāietekmē
  ražojumu,
  ekipējuma
  vai tehnoloģiju
  eksports
  .

| (43a) | Subjekti, kuri tiesā ir atzīti par vainīgiem noziedzīgā nodarījumā, piemēram, bet ne tikai, kukuļa došanā amatpersonai vai ES ierobežojošo pasākumu pārkāpšanā, nedrīkstētu būt tiesīgi saņemt finansējumu. Komisija var pieņemt lēmumu, ka šādam subjektam vai subjektam, kura augstākā līmeņa vadītāji ir atzīti par vainīgiem, ir liegta iespēja pieteiktiem finansējuma saņemšanai vismaz 36 mēnešus no apsūdzības dienas. Komisija uztur publiski pieejamu visu subjektu, kuriem piemērots liegums, datubāzi. Ja attiecībā uz kādu subjektu ir sākta uzticama un atbilstoša izmeklēšana par noziedzīgu pārkāpumu, Komisijai būtu jāpatur tiesības pagaidīt izmeklēšanas iznākumu pirms finansējuma piešķiršanas. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(43a)

Subjekti, kuri tiesā ir atzīti par vainīgiem noziedzīgā nodarījumā, piemēram, bet ne tikai, kukuļa došanā amatpersonai vai ES ierobežojošo pasākumu pārkāpšanā, nedrīkstētu būt tiesīgi saņemt finansējumu. Komisija var pieņemt lēmumu, ka šādam subjektam vai subjektam, kura augstākā līmeņa vadītāji ir atzīti par vainīgiem, ir liegta iespēja pieteiktiem finansējuma saņemšanai vismaz 36 mēnešus no apsūdzības dienas. Komisija uztur publiski pieejamu visu subjektu, kuriem piemērots liegums, datubāzi. Ja attiecībā uz kādu subjektu ir sākta uzticama un atbilstoša izmeklēšana par noziedzīgu pārkāpumu, Komisijai būtu jāpatur tiesības pagaidīt izmeklēšanas iznākumu pirms finansējuma piešķiršanas. [Gr. 4]

| (43b) | Fondam būtu jāatbalsta rūpniecības paraugprakse korporatīvās pārvaldības jomā un iepirkuma prakse. Būtu jāparedz iespēja anonīmi un konfidenciāli iesniegt ziņojumus, izmantojot trešo personu uzturētus uzticības tālruņus un ieviestās procedūras atriebības novēršanai. Finansējuma piešķiršanas procedūrai būtu jāataino šie korporatīvās pārvaldības standarti nolūkā paaugstināt korporatīvās pārskatatbildības standartus Eiropas aizsardzības nozarē. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(43b)

Fondam būtu jāatbalsta rūpniecības paraugprakse korporatīvās pārvaldības jomā un iepirkuma prakse. Būtu jāparedz iespēja anonīmi un konfidenciāli iesniegt ziņojumus, izmantojot trešo personu uzturētus uzticības tālruņus un ieviestās procedūras atriebības novēršanai. Finansējuma piešķiršanas procedūrai būtu jāataino šie korporatīvās pārvaldības standarti nolūkā paaugstināt korporatīvās pārskatatbildības standartus Eiropas aizsardzības nozarē. [Gr. 5]

| (44) | Sensitīvas pamatinformācijas izmantošana vai nepilnvarotu personu piekļuve sensitīviem rezultātiem, kas radīti pētniecības projektos, var nelabvēlīgi ietekmēt Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu intereses. Tādējādi konfidenciālu datu un klasificētas informācijas apstrāde būtu jāreglamentē ar visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, tostarp iestāžu iekšējiem noteikumiem, piemēram, Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444 (13). |
| --- | --- |

(44)

Sensitīvas pamatinformācijas izmantošana vai nepilnvarotu personu piekļuve sensitīviem rezultātiem, kas radīti pētniecības projektos, var nelabvēlīgi ietekmēt Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu intereses. Tādējādi konfidenciālu datu un klasificētas informācijas apstrāde būtu jāreglamentē ar visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, tostarp iestāžu iekšējiem noteikumiem, piemēram, Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444 (13).

| (45) | Lai varētu papildināt vai grozīt ietekmes ceļa rādītājus, ja to uzskata par nepieciešamu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(45)

Lai varētu papildināt vai grozīt ietekmes ceļa rādītājus, ja to uzskata par nepieciešamu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (46) | Komisijai būtu jāpārvalda fonds, pienācīgi ņemot vērā konfidencialitātes un drošības prasības, jo īpaši klasificētu informāciju un sensitīvu informāciju. |
| --- | --- |

(46)

Komisijai būtu jāpārvalda fonds, pienācīgi ņemot vērā konfidencialitātes un drošības prasības, jo īpaši klasificētu informāciju un sensitīvu informāciju.

| (46a) | Uzņēmumiem, piedāvājot jaunus aizsardzības ražojumus vai tehnoloģijas vai ierosinot esošajiem ražojumiem vai tehnoloģijām mainīt pielietojumu, ir jāievēro piemērojamie tiesību akti. Ja nepastāv tieši piemērojami tiesību akti, tiem būtu jāapņemas ievērot vispārēju ētikas principu kopumu, kas attiecas uz cilvēka pamattiesībām un labklājību, cilvēka genoma aizsardzību, izturēšanos pret dzīvniekiem, dabas vides saglabāšanu, kultūras mantojuma aizsardzību un vienlīdzīgu piekļuvi globāliem kopresursiem, tostarp kosmosam un kibertelpai. Komisijai būtu jānodrošina, ka priekšlikumus sistemātiski pārbauda, lai apzinātu darbības, kas rada nopietnas ētikas problēmas, un tos iesniedz ētikas novērtējumam. Darbībām, kas nav ētiski pieņemamas, nebūtu jāsaņem Savienības finansējums. |
| --- | --- |

(46a)

Uzņēmumiem, piedāvājot jaunus aizsardzības ražojumus vai tehnoloģijas vai ierosinot esošajiem ražojumiem vai tehnoloģijām mainīt pielietojumu, ir jāievēro piemērojamie tiesību akti. Ja nepastāv tieši piemērojami tiesību akti, tiem būtu jāapņemas ievērot vispārēju ētikas principu kopumu, kas attiecas uz cilvēka pamattiesībām un labklājību, cilvēka genoma aizsardzību, izturēšanos pret dzīvniekiem, dabas vides saglabāšanu, kultūras mantojuma aizsardzību un vienlīdzīgu piekļuvi globāliem kopresursiem, tostarp kosmosam un kibertelpai. Komisijai būtu jānodrošina, ka priekšlikumus sistemātiski pārbauda, lai apzinātu darbības, kas rada nopietnas ētikas problēmas, un tos iesniedz ētikas novērtējumam. Darbībām, kas nav ētiski pieņemamas, nebūtu jāsaņem Savienības finansējums.

| (46b) | Padomei būtu līdz [2020. gada 31. decembrim] jācenšas pieņemt lēmumu par bruņotu bezpilota gaisa kuģu izmantošanu. Finansējums bruņotu bezpilota gaisa kuģu izstrādei nebūs pieejams, kamēr nebūs stājies spēkā minētais lēmums. |
| --- | --- |

(46b)

Padomei būtu līdz [2020. gada 31. decembrim] jācenšas pieņemt lēmumu par bruņotu bezpilota gaisa kuģu izmantošanu. Finansējums bruņotu bezpilota gaisa kuģu izstrādei nebūs pieejams, kamēr nebūs stājies spēkā minētais lēmums.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I SADAĻA

KOPĪGI NOTEIKUMI, KAS PIEMĒROJAMI ATTIECĪBĀ UZ PĒTNIECĪBU UN IZSTRĀDI

I NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Eiropas Aizsardzības fondu (“fonds”).

Regulā ir izklāstīti fonda mērķi, budžets laikposmam no 2021. gada līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

▌

| (2) | “kontrole” ir spēja tieši vai netieši izšķiroši ietekmēt tiesību subjektu ar viena vai vairāku tiesību subjekta starpniecību; |
| --- | --- |

(2)

“kontrole” ir spēja tieši vai netieši izšķiroši ietekmēt tiesību subjektu ar viena vai vairāku tiesību subjekta starpniecību;

| (3) | “izstrādes darbība” ir jebkura darbība, kas ietver galvenokārt uz aizsardzību vērstus pasākumus izstrādes posmā, aptverot jaunus ražojumus un tehnoloģijas vai esošo ražojumu un tehnoloģiju uzlabošanu, izņemot ieroču ražošanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

(3)

“izstrādes darbība” ir jebkura darbība, kas ietver galvenokārt uz aizsardzību vērstus pasākumus izstrādes posmā, aptverot jaunus ražojumus un tehnoloģijas vai esošo ražojumu un tehnoloģiju uzlabošanu, izņemot ieroču ražošanu un izmantošanu;

| (4) | “revolucionāra tehnoloģija aizsardzībai” ir tehnoloģija, kuras izmantošana var radikāli mainīt aizsardzības lietu koncepcijas un virzību; |
| --- | --- |

(4)

“revolucionāra tehnoloģija aizsardzībai” ir tehnoloģija, kuras izmantošana var radikāli mainīt aizsardzības lietu koncepcijas un virzību;

| (5) | “pārvaldības izpildstruktūras” ir jebkura struktūra vai struktūras, kas ieceltas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un ir pilnvarotas noteikt tiesību subjekta stratēģiju, mērķus un vispārējo darbības virzienu un uzrauga un pārrauga pārvaldības lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

(5)

“pārvaldības izpildstruktūras” ir jebkura struktūra vai struktūras, kas ieceltas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un ir pilnvarotas noteikt tiesību subjekta stratēģiju, mērķus un vispārējo darbības virzienu un uzrauga un pārrauga pārvaldības lēmumu pieņemšanu;

| (6) | “tiesību subjekts” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kura izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kura minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kurai ir juridiskās personas statuss, un kura, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kurai var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Finanšu regulas [197. panta 2. punkta c) apakšpunktu]; |
| --- | --- |

(6)

“tiesību subjekts” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kura izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kura minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kurai ir juridiskās personas statuss, un kura, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kurai var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Finanšu regulas [197. panta 2. punkta c) apakšpunktu];

| (7) | “vidējas kapitalizācijas sabiedrība” ir uzņēmums, kas nav mikrouzņēmums, mazs vai vidējs uzņēmums (MVU), kā definēts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (14), un kurā ir nodarbināti līdz 3 000 darbinieku, ja darbinieku skaitu aprēķina saskaņā ar minētā ieteikuma pielikuma I sadaļas 3., 4., 5. un 6. pantu; |
| --- | --- |

(7)

“vidējas kapitalizācijas sabiedrība” ir uzņēmums, kas nav mikrouzņēmums, mazs vai vidējs uzņēmums (MVU), kā definēts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (14), un kurā ir nodarbināti līdz 3 000 darbinieku, ja darbinieku skaitu aprēķina saskaņā ar minētā ieteikuma pielikuma I sadaļas 3., 4., 5. un 6. pantu;

| (8) | “iepirkums pirmskomercializācijas posmā” ir tādu pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums, kuri ietver riska un ieguvumu dalīšanu atbilstoši tirgus nosacījumiem, konkurētspējīgu attīstību pa posmiem, ja pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums ir skaidri nošķirts no gatavo izstrādājumu izmantošanas komerciālos apjomos; |
| --- | --- |

(8)

“iepirkums pirmskomercializācijas posmā” ir tādu pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums, kuri ietver riska un ieguvumu dalīšanu atbilstoši tirgus nosacījumiem, konkurētspējīgu attīstību pa posmiem, ja pētniecības un izstrādes pakalpojumu iepirkums ir skaidri nošķirts no gatavo izstrādājumu izmantošanas komerciālos apjomos;

| (9) | “projekta vadītājs” ir jebkura līgumslēdzēja iestāde, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētajā valstī un ko izveidojusi dalībvalsts vai asociētā valsts, vai dalībvalstu un/vai asociēto valstu grupa, lai pastāvīgi vai uz ad hoc pamata pārvaldītu daudznacionālus projektus bruņojuma jomā; |
| --- | --- |

(9)

“projekta vadītājs” ir jebkura līgumslēdzēja iestāde, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētajā valstī un ko izveidojusi dalībvalsts vai asociētā valsts, vai dalībvalstu un/vai asociēto valstu grupa, lai pastāvīgi vai uz ad hoc pamata pārvaldītu daudznacionālus projektus bruņojuma jomā;

| (10) | “saņēmējs” ir jebkurš tiesību subjekts, kurš saņem finansējumu atbilstoši šim fondam; |
| --- | --- |

(10)

“saņēmējs” ir jebkurš tiesību subjekts, kurš saņem finansējumu atbilstoši šim fondam;

| (11) | “izstrādes darbība” ir jebkura darbība, kas ietver izstrādes pasākumus, kuri vērsti vienīgi uz lietojumiem aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

(11)

“izstrādes darbība” ir jebkura darbība, kas ietver izstrādes pasākumus, kuri vērsti vienīgi uz lietojumiem aizsardzības jomā;

| (12) | “rezultāti” ir darbības ▌materiālās vai nemateriālās sekas, piemēram, dati, zinātība vai informācija neatkarīgi no to veida vai rakstura un no tā, vai tos var aizsargāt vai nevar, kā arī visas ar to saistītās tiesības, tostarp intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

(12)

“rezultāti” ir darbības ▌materiālās vai nemateriālās sekas, piemēram, dati, zinātība vai informācija neatkarīgi no to veida vai rakstura un no tā, vai tos var aizsargāt vai nevar, kā arī visas ar to saistītās tiesības, tostarp intelektuālā īpašuma tiesības;

| (13) | “īpašais ziņojums” ir konkrēts pētniecības darbības nodevums, kurā apkopoti tās rezultāti, sniegta plaša informācija par pamatprincipiem, mērķiem, faktiskajiem iznākumiem, pamatiezīmēm, veiktajiem testiem, iespējamiem ieguvumiem, iespējamiem lietojumiem aizsardzības jomā un paredzamo pētniecības izmantošanas virzienu; |
| --- | --- |

(13)

“īpašais ziņojums” ir konkrēts pētniecības darbības nodevums, kurā apkopoti tās rezultāti, sniegta plaša informācija par pamatprincipiem, mērķiem, faktiskajiem iznākumiem, pamatiezīmēm, veiktajiem testiem, iespējamiem ieguvumiem, iespējamiem lietojumiem aizsardzības jomā un paredzamo pētniecības izmantošanas virzienu;

| (14) | “sistēmas prototips” ir ražojuma vai tehnoloģijas modelis, kas var demonstrēt veiktspēju ekspluatācijas vidē; |
| --- | --- |

(14)

“sistēmas prototips” ir ražojuma vai tehnoloģijas modelis, kas var demonstrēt veiktspēju ekspluatācijas vidē;

| (15) | “trešā valsts” ir valsts, kas nav Savienības locekle; |
| --- | --- |

(15)

“trešā valsts” ir valsts, kas nav Savienības locekle;

| (16) | “neasociētā trešā valsts” ir trešā valsts, kas nav asociētā valsts saskaņā ar 5. pantu; |
| --- | --- |

(16)

“neasociētā trešā valsts” ir trešā valsts, kas nav asociētā valsts saskaņā ar 5. pantu;

| (17) | “neasociētās trešās valsts subjekts” ir tiesību subjekts, kurš veic uzņēmējdarbību neasociētā trešā valstī vai kura pārvaldības izpildstruktūras atrodas neasociētā trešā valstī. |
| --- | --- |

(17)

“neasociētās trešās valsts subjekts” ir tiesību subjekts, kurš veic uzņēmējdarbību neasociētā trešā valstī vai kura pārvaldības izpildstruktūras atrodas neasociētā trešā valstī.

| (17a) | “kvalificēšana” ir viss process, kurā demonstrē, ka aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas konstrukcija atbilst noteiktajām prasībām. Šis process sniedz objektīvus pierādījumus par to, ka ir izpildītas konkrētas prasības attiecībā uz konstrukciju; |
| --- | --- |

(17a)

“kvalificēšana” ir viss process, kurā demonstrē, ka aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas konstrukcija atbilst noteiktajām prasībām. Šis process sniedz objektīvus pierādījumus par to, ka ir izpildītas konkrētas prasības attiecībā uz konstrukciju;

| (17b) | “konsorcijs” ir sadarbīga tiesību subjektu grupa, kas izveidota, lai veiktu darbību fonda satvarā; |
| --- | --- |

(17b)

“konsorcijs” ir sadarbīga tiesību subjektu grupa, kas izveidota, lai veiktu darbību fonda satvarā;

| (17c)“ | sertificēšana” ir process, kura rezultātā valsts iestāde apliecina, ka aizsardzības ražojums, materiāla vai nemateriāla sastāvdaļa vai tehnoloģija atbilst piemērojamajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

(17c)“

sertificēšana” ir process, kura rezultātā valsts iestāde apliecina, ka aizsardzības ražojums, materiāla vai nemateriāla sastāvdaļa vai tehnoloģija atbilst piemērojamajiem noteikumiem;

| (17d) | “koordinators” ir tiesību subjekts, kurš ir konsorcija dalībnieks un kuru visi konsorcija dalībnieki ir iecēluši par galveno kontaktpunktu saziņai ar Komisiju par dotācijas nolīgumu. |
| --- | --- |

(17d)

“koordinators” ir tiesību subjekts, kurš ir konsorcija dalībnieks un kuru visi konsorcija dalībnieki ir iecēluši par galveno kontaktpunktu saziņai ar Komisiju par dotācijas nolīgumu.

3. pants

Fonda mērķi

1.   Fonda vispārīgais mērķis ir sekmēt Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, efektivitāti un inovācijas spēju, atbalstot sadarbīgas darbības un pārrobežu sadarbību starp tiesību subjektiem visā Savienībā, tostarp MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrībām, kā arī
  stiprinot un uzlabojot gan aizsardzības piegādes ķēžu, gan vērtības veidošanas ķēžu reaģēšanas spēju, paplašinot pārrobežu sadarbību starp tiesību subjektiem, un
  sekmējot inovācijas, pētniecības un tehnoloģiju attīstības rūpnieciskā potenciāla labāku izmantošanu
  katrā aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju dzīves
  cikla posmā▌.
  Fonds veicina
  Savienības rīcības
  brīvību
  un
  stratēģisko autonomiju
  , jo īpaši tehnoloģiju un rūpniecības jomā.

2.   Fonda konkrētie mērķi ir šādi:

| a) | atbalstīt
  ārkārtīgi efektīvus
  sadarbīgus pētniecības projektus, kas varētu būtiski uzlabot
  Eiropas turpmākās spējas
  un ir vērsti uz to, lai maksimāli palielinātu inovāciju un ieviestu jaunus aizsardzības ražojumus un tehnoloģijas, tostarp revolucionāras; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt
  ārkārtīgi efektīvus
  sadarbīgus pētniecības projektus, kas varētu būtiski uzlabot
  Eiropas turpmākās spējas
  un ir vērsti uz to, lai maksimāli palielinātu inovāciju un ieviestu jaunus aizsardzības ražojumus un tehnoloģijas, tostarp revolucionāras;

| b) | atbalstīt sadarbīgus
  Eiropas
  aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju izstrādes projektus atbilstoši aizsardzības spēju prioritātēm, par kurām kopīgi vienojušās dalībvalstis kopējās ārpolitikas un drošības politikas ietvaros,
  jo īpaši saistībā ar kopējās drošības un aizsardzības politikas Spēju veidošanas plānu,
  tādējādi veicinot aizsardzības izdevumu lietderīgāku izmantošanu Savienībā, palielinot apjomradītus ietaupījumus, mazinot ▌dublēšanās risku
  un pārmērīgu atkarību no importa no trešām valstīm, tādējādi sekmējot to, ka dalībvalstis iegādājas Eiropas ekipējumu,
  un kopumā mazinot aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju
  tirgus
  sadrumstalotību visā Savienībā
  , kā arī cenšoties palielināt dalībvalstu aizsardzības sistēmu standartizāciju un spēju savietojamību
  . |
| --- | --- |

b)

atbalstīt sadarbīgus
  Eiropas
  aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju izstrādes projektus atbilstoši aizsardzības spēju prioritātēm, par kurām kopīgi vienojušās dalībvalstis kopējās ārpolitikas un drošības politikas ietvaros,
  jo īpaši saistībā ar kopējās drošības un aizsardzības politikas Spēju veidošanas plānu,
  tādējādi veicinot aizsardzības izdevumu lietderīgāku izmantošanu Savienībā, palielinot apjomradītus ietaupījumus, mazinot ▌dublēšanās risku
  un pārmērīgu atkarību no importa no trešām valstīm, tādējādi sekmējot to, ka dalībvalstis iegādājas Eiropas ekipējumu,
  un kopumā mazinot aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju
  tirgus
  sadrumstalotību visā Savienībā
  , kā arī cenšoties palielināt dalībvalstu aizsardzības sistēmu standartizāciju un spēju savietojamību
  .

4. pants

Budžets

1.   Eiropas Aizsardzības fonda īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmam no 2021. gada līdz 2027. gadam ir
  11 453 260 000 EUR 2018. gada cenās (
  13 000 000 000 EUR pašreizējās cenās).

2.   
  Panta
  1. punktā minētās summas sadalījums ir šāds:

| a) | ▌
  3 612 182 000 EUR 2018. gada cenās (
  4 100 000 000 EUR
  pašreizējās cenās)
  pētniecības darbībām; |
| --- | --- |

a)

▌
  3 612 182 000 EUR 2018. gada cenās (
  4 100 000 000 EUR
  pašreizējās cenās)
  pētniecības darbībām;

| b) | ▌
  7 841 078 000 EUR 2018. gada cenās (
  EUR 8 900 000 000 
  pašreizējās cenās)
  izstrādes darbībām. |
| --- | --- |

b)

▌
  7 841 078 000 EUR 2018. gada cenās (
  EUR 8 900 000 000 
  pašreizējās cenās)
  izstrādes darbībām.

2.a
     
  Lai reaģētu uz neparedzētām situācijām vai jaunām norisēm un vajadzībām, Komisija ikgadējā budžeta procedūrā var noteikt novirzi no 2. punktā minētajām summām, nodrošinot, ka šī starpība nepārsniedz 10 %.

3.   Šā panta 1. punktā minēto summu var izmantot tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga fonda īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas pasākumiem, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām.
  Šī summa nedrīkst pārsniegt 5 % no 1. punktā minētā finansējuma apmēra.

4.   
  Vismaz 5 % un līdz pat 10 %
  no 1. punktā minētā finansējuma atvēl, lai atbalstītu revolucionāras tehnoloģijas aizsardzībai.

▌

5. pants

Asociētās valstis

Fondā var piedalīties Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti EEZ nolīgumā.
  Viss finansiālais ieguldījums, kas tiek iemaksāts fondā, pamatojoties uz šo pantu, ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas [21. panta 5. punktu].

6. pants

Atbalsts revolucionārām tehnoloģijām aizsardzībai

1.   Komisija piešķir finansējumu, rīkojot atklātas un sabiedriskas apspriešanas par
  revolucionārām tehnoloģijām un koncentrējoties tikai uz to pielietojumu aizsardzībai
  darba programmās
  noteiktajās intervences jomās saskaņā ar 27. pantā izklāstīto procedūru
  .

2.   Komisija katrā atsevišķā gadījumā
  nosaka
  visatbilstošāko finansējuma veidu, lai finansētu
  revolucionāras tehnoloģijas
  .

7. pants

Ētika

1.   Darbības, ko veic
  fonda satvarā
  , atbilst ētikas principiem un attiecīgiem valsts, Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem:

| — | ētikas principiem un attiecīgiem valsts, Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem
  , tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un Eiropas Cilvēktiesību aizsardzības konvencijai un tās protokoliem, un starptautiskajām humanitārajām tiesībām; |
| --- | --- |

—

ētikas principiem un attiecīgiem valsts, Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem
  , tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un Eiropas Cilvēktiesību aizsardzības konvencijai un tās protokoliem, un starptautiskajām humanitārajām tiesībām;

| — | korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas noteikumiem un iniciatīvām. [Gr. 6rev un 13] |
| --- | --- |

—

korupcijas un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas noteikumiem un iniciatīvām. [Gr. 6rev un 13]

2.   
  Komisija
  priekšlikumus
  ex ante kārtībā
  sistemātiski pārbauda, lai apzinātu
  , kuras darbības
  rada
  bažas par sarežģītiem
  vai
  nopietniem
  ētikas
  aspektiem
  , un
  attiecīgā gadījumā
  tos iesniedz ētikas novērtējuma
  veikšanai
  . Ētikas pārbaudes un novērtējumus veic Komisija
  , saņemot
  atbalstu
  no neatkarīgiem ekspertiem, kuri pārstāv dažādas jomas
  . ▌Komisija nodrošina
  pēc iespējas lielāku
  ētikas procedūru pārredzamību
  un par to ziņo saskaņā ar ziņošanas un izvērtēšanas pienākumiem, kas paredzēti 31. un 32. pantā
  .
  Visi eksperti ir Savienības pilsoņi un pēc iespējas plašāka klāsta dalībvalstu valstspiederīgie.

3.   Subjekti, kuri piedalās darbībā, pirms attiecīgo pasākumu sākšanas saņem visus apstiprinājumus vai citus obligātos dokumentus no attiecīgajām valsts, vietējām ētikas komitejām vai citām struktūrām, piemēram, datu aizsardzības iestādēm. Minētos dokumentus glabā lietā un iesniedz Komisijai.

▌

5.   Darbības, kas ir nepieņemamas no ētikas viedokļa,
  tiek noraidītas
  .

II NODAĻA

II NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

FINANŠU NOTEIKUMI

8. pants

ES finansējuma apgūšana un forma

1.   Fondu īsteno
  Komisija
  atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu.

2.   Fonda sniegtais finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, proti, dotācijas, godalgas un iepirkums. ▌

9. pants

Kumulatīvs, papildinošs un kombinēts finansējums

1.   Par darbību, kurai piešķirts finansējums no citas Savienības programmas, var saņemt finansējumu arī
  no fonda
  , ar nosacījumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Katras finansējumu piešķīrušās Savienības programmas/fonda noteikumus piemēro tās/tā attiecīgajam finansējumam darbībai. Kumulatīvs finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi.

▌

III NODAĻA

III NODAĻA

ATBILSTĪBAS NOSACĪJUMI, PIEŠĶIRŠANAS KRITĒRIJI UN FINANSĒŠANA

ATBILSTĪBAS NOSACĪJUMI, PIEŠĶIRŠANAS KRITĒRIJI UN FINANSĒŠANA

10. pants

Subjekti, kas tiesīgi piedalīties

1.   
  Darbībā iesaistītie
  pieteikuma iesniedzēji un to apakšuzņēmēji ir tiesīgi saņemt finansējumu ar nosacījumu, ka tie veic uzņēmējdarbību Savienībā vai asociētajā valstī,
  kā norādīts 5. pantā,
  to pārvaldības izpildstruktūras atrodas Savienībā vai asociētajā valstī un tos nekontrolē neasociētā trešā valsts vai neasociētās trešās valsts subjekts.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, pieteikuma iesniedzējs
  vai darbībā iesaistīts apakšuzņēmējs
  , kurš veic uzņēmējdarbību Savienībā vai asociētajā ▌valstī un kuru kontrolē neasociētā trešā valsts vai neasociētās trešās valsts subjekts,
  spēj kļūt par subjektu, kas ir
  tiesīgs saņemt finansējumu, ja tas ir vajadzīgs darbības mērķu sasniegšanai un ar nosacījumu, ka tā dalība neapdraudēs Savienības un tās dalībvalstu drošības
  un aizsardzības
  intereses
  vai 3. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu
  . Lai nodrošinātu Savienības un tās dalībvalstu drošības interešu aizsardzību, uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus pieprasa, lai pieteikuma iesniedzējs
  pirms darbības sākšanas apņemas īstenot pasākumus, ar kuriem nodrošina
  , ka:

| a) | kontrole pār pieteikuma iesniedzēju
  netiek
  īstenota tādā veidā, kas ierobežo tā spēju
  veikt
  darbību
  un sasniegt rezultātus, kas nosaka ierobežojumus attiecībā uz tā infrastruktūru, objektiem, aktīviem, resursiem, intelektuālo īpašumu vai zinātību, kura vajadzīga darbības nolūkā, vai kas apdraud tā spējas un standartus, kuri vajadzīgi darbības veikšanai
  ; |
| --- | --- |

a)

kontrole pār pieteikuma iesniedzēju
  netiek
  īstenota tādā veidā, kas ierobežo tā spēju
  veikt
  darbību
  un sasniegt rezultātus, kas nosaka ierobežojumus attiecībā uz tā infrastruktūru, objektiem, aktīviem, resursiem, intelektuālo īpašumu vai zinātību, kura vajadzīga darbības nolūkā, vai kas apdraud tā spējas un standartus, kuri vajadzīgi darbības veikšanai
  ;

| b) | tiek
  novērsta neasociēto trešo valstu vai neasociēto trešo valstu subjektu piekļuve klasificētai un neklasificētai sensitīvai informācijai saistībā ar darbību, un darbībā iesaistītajiem
  darbiniekiem vai citām
  personām
  ir
  dalībvalsts vai asociētās valsts izdota valsts drošības pielaide; |
| --- | --- |

b)

tiek
  novērsta neasociēto trešo valstu vai neasociēto trešo valstu subjektu piekļuve klasificētai un neklasificētai sensitīvai informācijai saistībā ar darbību, un darbībā iesaistītajiem
  darbiniekiem vai citām
  personām
  ir
  dalībvalsts vai asociētās valsts izdota valsts drošības pielaide;

| c) | īpašumtiesības uz intelektuālo īpašumu, kas izriet no darbības, un
  darbības rezultāti darbības īstenošanas laikā un noteiktu laikposmu pēc tās pabeigšanas
  , šo laikposmu precizējot dotācijas nolīgumā,
  pieder finansējuma saņēmējam un tos nekontrolē un neierobežo neasociētās trešās valstis vai citi neasociēto trešo valstu subjekti
  , un tos neeksportē uz trešām valstīm, tiem neļauj piekļūt no trešās valsts un tā pieejamību nenodrošina trešās valsts subjektam, ja tam nav piekritušas dalībvalstis, kurās darbojas finansējuma saņēmējs, atbilstīgi 3. pantā izklāstītajiem mērķiem
  . |
| --- | --- |

c)

īpašumtiesības uz intelektuālo īpašumu, kas izriet no darbības, un
  darbības rezultāti darbības īstenošanas laikā un noteiktu laikposmu pēc tās pabeigšanas
  , šo laikposmu precizējot dotācijas nolīgumā,
  pieder finansējuma saņēmējam un tos nekontrolē un neierobežo neasociētās trešās valstis vai citi neasociēto trešo valstu subjekti
  , un tos neeksportē uz trešām valstīm, tiem neļauj piekļūt no trešās valsts un tā pieejamību nenodrošina trešās valsts subjektam, ja tam nav piekritušas dalībvalstis, kurās darbojas finansējuma saņēmējs, atbilstīgi 3. pantā izklāstītajiem mērķiem
  .

Saskaņā ar šo punktu atkāpi nepiešķir darbībā iesaistītam pieteikuma iesniedzējam vai apakšuzņēmējam, kura pārvaldības izpildstruktūras atrodas Savienībā vai asociētajā valstī un kuru kontrolē neasociētā trešā valsts, uz ko attiecas jebkādi Savienības ierobežojoši pasākumi, vai neasociētās trešās valsts subjekts, uz ko attiecas jebkādi Savienības ierobežojoši pasākumi.

3.   Visa infrastruktūra, iekārtas, aktīvi un resursi, ko izmanto
  no fonda
  finansētās darbībās, atrodas Savienības vai asociēto valstu teritorijā
  , un to nekontrolē un neierobežo neasociētā trešā valsts vai neasociētās trešās valsts subjekts
  . Turklāt, īstenojot attiecināmu darbību, finansējuma saņēmēji un to
  darbībā iesaistītie
  apakšuzņēmēji sadarbojas tikai ar tiesību subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā vai asociētajā valstī un ko nekontrolē neasociētās trešās valstis vai neasociēto trešo valstu subjekti.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta
  , ja Savienībā nav pieejami konkurētspējīgi aizvietotāji
  , darbībā iesaistītie finansējuma saņēmēji un to apakšuzņēmēji var izmantot savus aktīvus, infrastruktūru, objektus un resursus, kas atrodas vai tiek turēti neasociētās trešās valsts teritorijā, ja tas ir nepieciešams darbības mērķu sasniegšanai un ar nosacījumu, ka tas neapdraudēs Savienības un tās dalībvalstu
  drošības un aizsardzības intereses un 3. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu
  . Ievērojot tādus pašus nosacījumus, kad tiek īstenota attiecināma darbība, finansējuma saņēmēji un to
  darbībā iesaistītie
  apakšuzņēmēji var sadarboties ar subjektu, kas veic uzņēmējdarbību neasociētajā trešā valstī. Ar šādu infrastruktūru, objektiem, aktīviem vai resursiem un ar šādu sadarbību saistītās izmaksas nav ▌izmaksas
  , kuru segšanai var saņem finansējumu no
  fonda ▌.
  Jebkurā gadījumā šāda atkāpe netiek piešķirta, ja minētā infrastruktūra, objekti, aktīvi un resursi atrodas vai tiek turēti neasociētajā trešā valstī, uz ko attiecas jebkādi Savienības ierobežojoši pasākumi.

5.   Lai nodrošinātu Savienības un tās dalībvalstu drošības interešu aizsardzību, uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus vai dotācijas nolīgumā izklāsta visus nosacījumus, tostarp tos, kas ir minēti šā panta 2. punktā. Šādi nosacījumi jo īpaši attiecas uz noteikumiem par īpašumtiesībām uz darbības rezultātiem un piekļuvi klasificētai un neklasificētai sensitīvai informācijai, kā arī uz garantijām par piegādes drošību.

6.   Pieteikuma iesniedzēji sniedz visu būtisko informāciju, kas vajadzīga 1.–4. punktā minēto atbilstības kritēriju un nosacījumu novērtēšanai.

7.   Pieteikumus, par kuriem jāveic pārbaudes atbilstoši 2. vai 4. punktam, var iesniegt tikai ar tās dalībvalsts vai asociētās valsts piekrišanu, kurā pieteikuma iesniedzējs veic uzņēmējdarbību.

8.   Ja darbības īstenošanas laikā notiek izmaiņas, kuru dēļ varētu apšaubīt minēto kritēriju un nosacījumu izpildi, finansējuma saņēmējs informē Komisiju, kas novērtē, vai minētie kritēriji un nosacījumi joprojām ir ievēroti, un apzina iespējamo ietekmi
  (apturēšana, atcelšana)
  uz darbības finansējumu.

9.   Šajā pantā apakšuzņēmēji ir apakšuzņēmēji, kam ir tiešas līgumsaistības ar finansējuma saņēmēju, citi apakšuzņēmēji, kam piešķirti vismaz 10 % no kopējām darbības attiecināmajām izmaksām, un apakšuzņēmēji, kam var būt vajadzīga piekļuve klasificētai informācijai saskaņā ar Komisijas Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444, lai īstenotu darbību.

11. pants

Attiecināmās darbības

1.   Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, ar kurām īsteno 3. pantā
  izklāstītos
  mērķus.

2.   Fonds sniedz atbalstu darbībām, kas ietver gan jaunus ražojumus un tehnoloģijas, gan esošo ražojumu un tehnoloģiju uzlabošanu, ja uz uzlabošanas darbībai vajadzīgās esošās informācijas izmantošanu ne tieši, ne netieši neattiecas neasociēto trešo valstu vai neasociēto trešo valstu subjektu noteikts ierobežojums.

3.   Attiecināma darbība ir saistīta ar vienu vai vairākiem šādiem pasākumiem:

| a) | pasākumi, kuru mērķis ir radīt, atbalstīt un uzlabot ▌zināšanas un aizsardzības
  ražojumus vai tehnoloģijas, tostarp revolucionāras tehnoloģijas
  , ar ko var panākt būtisku ietekmi aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

a)

pasākumi, kuru mērķis ir radīt, atbalstīt un uzlabot ▌zināšanas un aizsardzības
  ražojumus vai tehnoloģijas, tostarp revolucionāras tehnoloģijas
  , ar ko var panākt būtisku ietekmi aizsardzības jomā;

| b) | pasākumi, kuru mērķis ir palielināt sadarbspēju un noturību, tostarp drošu ražošanu un datu apmaiņu, apgūt kritiskas aizsardzības tehnoloģijas, nostiprināt piegādes drošību vai nodrošināt iespēju efektīvi izmantot rezultātus aizsardzības ražojumiem un tehnoloģijām; |
| --- | --- |

b)

pasākumi, kuru mērķis ir palielināt sadarbspēju un noturību, tostarp drošu ražošanu un datu apmaiņu, apgūt kritiskas aizsardzības tehnoloģijas, nostiprināt piegādes drošību vai nodrošināt iespēju efektīvi izmantot rezultātus aizsardzības ražojumiem un tehnoloģijām;

| c) | pētījumi, piemēram, jaunas vai uzlabotas tehnoloģijas, ražojuma, procesa, pakalpojuma
  vai
  risinājuma ▌priekšizpēte ▌; |
| --- | --- |

c)

pētījumi, piemēram, jaunas vai uzlabotas tehnoloģijas, ražojuma, procesa, pakalpojuma
  vai
  risinājuma ▌priekšizpēte ▌;

| d) | aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas konstruēšana, kā arī to tehnisko specifikāciju definēšana, pamatojoties uz kurām šāda konstrukcija ir izstrādāta; tas var ietvert daļējus testus riska mazināšanai rūpnieciskā vai reprezentatīvā vidē; |
| --- | --- |

d)

aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas konstruēšana, kā arī to tehnisko specifikāciju definēšana, pamatojoties uz kurām šāda konstrukcija ir izstrādāta; tas var ietvert daļējus testus riska mazināšanai rūpnieciskā vai reprezentatīvā vidē;

| e) | tāda aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas modeļa izstrāde, kas var demonstrēt elementa veiktspēju ekspluatācijas vidē (sistēmas prototips); |
| --- | --- |

e)

tāda aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas modeļa izstrāde, kas var demonstrēt elementa veiktspēju ekspluatācijas vidē (sistēmas prototips);

| f) | aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas testēšana; |
| --- | --- |

f)

aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas testēšana;

| g) | aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas kvalificēšana ▌; |
| --- | --- |

g)

aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas kvalificēšana ▌;

| h) | aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas sertificēšana ▌; |
| --- | --- |

h)

aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas sertificēšana ▌;

| i) | tādu tehnoloģiju vai aktīvu izstrāde, kas palielina efektivitāti visā aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju aprites ciklā; |
| --- | --- |

i)

tādu tehnoloģiju vai aktīvu izstrāde, kas palielina efektivitāti visā aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju aprites ciklā;

▌

4.   ▌Darbību īsteno,
  konsorcijā
  sadarbojoties vismaz trīs tiesību subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību vismaz trīs dažādās dalībvalstīs ▌.
  Jebkādi citi tiesību subjekti, kas piedalās konsorcijā, var veikt uzņēmējdarbību asociētajā valstī, kā norādīts 5. pantā.
  Vismaz trīs no šiem piedalīties tiesīgajiem subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību vismaz divās
  dalībvalstīs
  un/vai asociētajās valstīs, visā darbības īstenošanas laikā ne tieši, ne netieši nekontrolē viens un tas pats subjekts, kā arī tie nekontrolē cits citu.

5.   Šā panta 4. punkts neattiecas uz darbībām, kas minētas 3. punkta c) 
  apakšpunktā
  , un darbībām, kas minētas 6. pantā.

6.   Finansējumu
  nav tiesības
  saņemt par tādu ražojumu un tehnoloģiju izstrādes darbībām, kuru izmantošana, izstrāde vai ražošana ir aizliegta ar piemērojamām starptautiskajām tiesībām.
  No programmas jo īpaši netiek finansētas degbumbas, tostarp baltais fosfors, noplicināta urāna munīcija, nāvējoši autonomas darbības ieroči, tostarp bezpilota gaisa kuģi, kuru kritiski svarīgās funkcijas nav pakļautas nozīmīgai cilvēka kontrolei, izvēloties individuālus mērķus un uzbrūkot tiem, kājnieku un vieglie ieroči, kas galvenokārt tiek izstrādāti eksporta nolūkiem, t. i., ja neviena dalībvalsts nav paudusi skaidru prasību veikt šādu darbību. [Gr. 29/rev]

6.a
     
  Finansējumu no programmas nav tiesīgas saņemt darbības tādu ražojumu un tehnoloģiju izstrādei, ar kurām ir iespējams izdarīt vai veicināt šādas darbības:

| i) | starptautisko humanitāro tiesību nopietnus pārkāpumus; |
| --- | --- |

i)

starptautisko humanitāro tiesību nopietnus pārkāpumus;

| ii) | starptautisko cilvēktiesību nopietnus pārkāpumus; |
| --- | --- |

ii)

starptautisko cilvēktiesību nopietnus pārkāpumus;

| iii) | darbības, kas ir uzskatāmas par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar starptautiskām konvencijām vai protokoliem terorisma jomā; |
| --- | --- |

iii)

darbības, kas ir uzskatāmas par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar starptautiskām konvencijām vai protokoliem terorisma jomā;

| iv) | darbības, kas ir uzskatāmas par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar starptautiskām konvencijām vai protokoliem transnacionālas organizētās noziedzības jomā. |
| --- | --- |

iv)

darbības, kas ir uzskatāmas par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar starptautiskām konvencijām vai protokoliem transnacionālas organizētās noziedzības jomā.

6.b
     
  Darbības, kas daļēji vai pilnībā, tieši vai netieši veicina masu iznīcināšanas ieroču un ar tiem saistītu kaujas galviņu un raķešu tehnoloģiju izstrādi, nav atbalsttiesīgas. [Gr. 21]

12. pants

Atlases un piešķiršanas procedūra

▌ [Gr. 30]

2.   Komisija pēc katra konkursa vai pēc tam, kad ir piemērots Finanšu regulas [195. panta e) punkts], piešķir finansējumu izraudzītām darbībām.

3.   Lai piešķirtu finansējumu izstrādes darbībām, Komisija pieņem
  deleģētos
  aktus saskaņā ar procedūru, kas minēta
  28.a pantā
  .

13. pants

Piešķiršanas kritēriji

1.   Katru priekšlikumu novērtē, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

| a) | ieguldījums izcilībā vai revolucionāru sasniegumu potenciālā aizsardzības jomā, jo īpaši pierādot, ka sagaidāmie ierosinātās darbības rezultāti sniedz būtiskas priekšrocības salīdzinājumā ar esošajiem ražojumiem vai tehnoloģijām; |
| --- | --- |

a)

ieguldījums izcilībā vai revolucionāru sasniegumu potenciālā aizsardzības jomā, jo īpaši pierādot, ka sagaidāmie ierosinātās darbības rezultāti sniedz būtiskas priekšrocības salīdzinājumā ar esošajiem ražojumiem vai tehnoloģijām;

| b) | ieguldījums Eiropas aizsardzības rūpniecības inovācijā un tehnoloģiskajā attīstībā, jo īpaši pierādot, ka ierosinātā darbība ietver revolucionāras vai novatoriskas koncepcijas un pieejas, jaunus, daudzsološus nākotnes tehnoloģiju uzlabojumus vai tādu tehnoloģiju vai koncepciju lietošanu, kuras iepriekš nav izmantotas aizsardzības nozarē; |
| --- | --- |

b)

ieguldījums Eiropas aizsardzības rūpniecības inovācijā un tehnoloģiskajā attīstībā, jo īpaši pierādot, ka ierosinātā darbība ietver revolucionāras vai novatoriskas koncepcijas un pieejas, jaunus, daudzsološus nākotnes tehnoloģiju uzlabojumus vai tādu tehnoloģiju vai koncepciju lietošanu, kuras iepriekš nav izmantotas aizsardzības nozarē;

| c) | ieguldījums Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspējā, jo īpaši radot jaunas tirgus iespējas un paātrinot uzņēmumu izaugsmi visā Savienībā; |
| --- | --- |

c)

ieguldījums Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspējā, jo īpaši radot jaunas tirgus iespējas un paātrinot uzņēmumu izaugsmi visā Savienībā;

| ca) | ieguldījums Savienības rūpniecības un tehnoloģijas autonomijā, sekmējot aizsardzības tehnoloģijas vai ražojumus atbilstīgi aizsardzības spēju prioritātēm, par ko dalībvalstis vienojušās kopējās ārpolitikas un drošības politikas ietvaros un jo īpaši KDAP Spēju attīstības plāna kontekstā; |
| --- | --- |

ca)

ieguldījums Savienības rūpniecības un tehnoloģijas autonomijā, sekmējot aizsardzības tehnoloģijas vai ražojumus atbilstīgi aizsardzības spēju prioritātēm, par ko dalībvalstis vienojušās kopējās ārpolitikas un drošības politikas ietvaros un jo īpaši KDAP Spēju attīstības plāna kontekstā;

| d) | ieguldījums Savienības drošības un aizsardzības interešu ievērošanā atbilstoši prioritātēm, kas noteiktas 3. panta 2. punktā un — attiecīgā gadījumā — reģionālos un starptautiskos sadarbības nolīgumos; |
| --- | --- |

d)

ieguldījums Savienības drošības un aizsardzības interešu ievērošanā atbilstoši prioritātēm, kas noteiktas 3. panta 2. punktā un — attiecīgā gadījumā — reģionālos un starptautiskos sadarbības nolīgumos;

| e) | ieguldījums jaunas tiesību subjektu pārrobežu sadarbības izveidē, jo īpaši attiecībā uz MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrībām, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs un/vai asociētajās valstīs, izņemot valstis, kurās veic uzņēmējdarbību konsorcija tiesību subjekti, kas nav MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrības; |
| --- | --- |

e)

ieguldījums jaunas tiesību subjektu pārrobežu sadarbības izveidē, jo īpaši attiecībā uz MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrībām, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs un/vai asociētajās valstīs, izņemot valstis, kurās veic uzņēmējdarbību konsorcija tiesību subjekti, kas nav MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrības;

| f) | darbības īstenošanas kvalitāte un efektivitāte. |
| --- | --- |

f)

darbības īstenošanas kvalitāte un efektivitāte.

2.   Saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu var ņemt vērā reģionālas un starptautiskas prioritātes, jo īpaši lai novērstu lieku dublēšanos, ar nosacījumu, ka tās atbilst Savienības drošības un aizsardzības interesēm un neizslēdz jebkuras dalībvalsts dalību.

14. pants

Līdzfinansējuma likme

1.   Fonds
  finansē
  100 % no darbības attiecināmajām izmaksām, neskarot līdzfinansējuma principu.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta:

| a) | darbībām, kas definētas 11. panta 3. punkta e) apakšpunktā, fonda finansiālā palīdzība nepārsniedz 20 % no darbības attiecināmajām izmaksām; |
| --- | --- |

a)

darbībām, kas definētas 11. panta 3. punkta e) apakšpunktā, fonda finansiālā palīdzība nepārsniedz 20 % no darbības attiecināmajām izmaksām;

| b) | darbībām, kas definētas 11. panta 3. punkta f)–h) apakšpunktā, fonda finansiālā palīdzība nepārsniedz 80 % no darbības attiecināmajām izmaksām. |
| --- | --- |

b)

darbībām, kas definētas 11. panta 3. punkta f)–h) apakšpunktā, fonda finansiālā palīdzība nepārsniedz 80 % no darbības attiecināmajām izmaksām.

3.   Izstrādes darbībām finansējuma likmi
  , nepārsniedzot kopējās attiecināmās izmaksas,
  palielina šādos gadījumos:

| a) | darbībai, kas izstrādāta pastāvīgās strukturētās sadarbības ietvaros, kā noteikts Padomes 2017. gada 11. decembra Lēmumā (KĀDP) 2017/2315, finansējuma likmi
  palielina
  par 10 papildu procentpunktiem; |
| --- | --- |

a)

darbībai, kas izstrādāta pastāvīgās strukturētās sadarbības ietvaros, kā noteikts Padomes 2017. gada 11. decembra Lēmumā (KĀDP) 2017/2315, finansējuma likmi
  palielina
  par 10 papildu procentpunktiem;

| b) | darbībai
  finansējuma likmi palielina par procentpunktiem, kas vienādi ar kopējo attiecināmo izmaksu procentuālo daļu, kura atvēlēta MVU, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētajā valstī, kura nav dalībvalsts vai asociētā valsts, kur veic uzņēmējdarbību konsorcija dalībnieki, kas nav MVU
  vai vidējas kapitalizācijas sabiedrības
  ; |
| --- | --- |

b)

darbībai
  finansējuma likmi palielina par procentpunktiem, kas vienādi ar kopējo attiecināmo izmaksu procentuālo daļu, kura atvēlēta MVU, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētajā valstī, kura nav dalībvalsts vai asociētā valsts, kur veic uzņēmējdarbību konsorcija dalībnieki, kas nav MVU
  vai vidējas kapitalizācijas sabiedrības
  ;

| c) | darbībai
  finansējuma likmi palielina par procentpunktiem, kas vienādi ar ceturto daļu no kopējo attiecināmo izmaksu procentuālās daļas, kura atvēlēta vidējas kapitalizācijas sabiedrībām, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētajā valstī, kura nav dalībvalsts vai asociētā valsts, kur veic uzņēmējdarbību pārējie konsorcija dalībnieki, kas nav MVU vai vidējas kapitalizācijas sabiedrības; |
| --- | --- |

c)

darbībai
  finansējuma likmi palielina par procentpunktiem, kas vienādi ar ceturto daļu no kopējo attiecināmo izmaksu procentuālās daļas, kura atvēlēta vidējas kapitalizācijas sabiedrībām, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētajā valstī, kura nav dalībvalsts vai asociētā valsts, kur veic uzņēmējdarbību pārējie konsorcija dalībnieki, kas nav MVU vai vidējas kapitalizācijas sabiedrības;

| d) | darbības finansējuma likmes kopējais palielinājums nepārsniedz 30 procentpunktus. |
| --- | --- |

d)

darbības finansējuma likmes kopējais palielinājums nepārsniedz 30 procentpunktus.

15. pants

Finansiālās spējas

Atkāpjoties no Finanšu regulas [198.] panta:

| a) | finansiālās spējas pārbauda tikai koordinatoram un tikai tad, ja no Savienības pieprasītais finansējums ir 500 000 EUR vai lielāks. Tomēr, ja ir pamats apšaubīt finansiālās spējas, Komisija pārbauda arī citu pieteikuma iesniedzēju vai koordinatoru finansiālās spējas, pat ja nav sasniegta pirmajā teikumā minētā robežvērtība; |
| --- | --- |

a)

finansiālās spējas pārbauda tikai koordinatoram un tikai tad, ja no Savienības pieprasītais finansējums ir 500 000 EUR vai lielāks. Tomēr, ja ir pamats apšaubīt finansiālās spējas, Komisija pārbauda arī citu pieteikuma iesniedzēju vai koordinatoru finansiālās spējas, pat ja nav sasniegta pirmajā teikumā minētā robežvērtība;

| b) | finansiālās spējas nepārbauda attiecībā uz tiesību subjektiem, kuru dzīvotspēju garantē dalībvalsts, un attiecībā uz universitātēm
  un publiskiem pētniecības centriem
  ; |
| --- | --- |

b)

finansiālās spējas nepārbauda attiecībā uz tiesību subjektiem, kuru dzīvotspēju garantē dalībvalsts, un attiecībā uz universitātēm
  un publiskiem pētniecības centriem
  ;

| c) | ja finansiālās spējas strukturāli garantē cits tiesību subjekts, pārbauda šāda tiesību subjekta finansiālās spējas. |
| --- | --- |

c)

ja finansiālās spējas strukturāli garantē cits tiesību subjekts, pārbauda šāda tiesību subjekta finansiālās spējas.

16. pants

Netiešās izmaksas

1.   Netiešās attiecināmās izmaksas nosaka, piemērojot vienotu likmi, kas ir 25 % no kopējām tiešajām attiecināmajām izmaksām, izņemot tiešās attiecināmās izmaksas saistībā ar apakšuzņēmēju nolīgšanu, finansiālu atbalstu trešām personām un vienības izmaksas vai vienreizējus maksājumus, kas ietver netiešās izmaksas.

2.   
  Alternatīvā
  gadījumā netiešās attiecināmās izmaksas ▌var noteikt saskaņā ar finansējuma saņēmēja parasto izmaksu uzskaites praksi, pamatojoties uz faktiskajām netiešajām izmaksām, ar nosacījumu, ka šādu izmaksu uzskaites praksi atzīst valsts iestādes atbilstoši salīdzināmām finansējuma shēmām, kas atbilst Finanšu regulas [185.] pantam un ir paziņotas Komisijai.

17. pants

Vienreizēja maksājuma vai ar izmaksām nesaistīta finansējuma izmantošana

1.   Dotācijām, ko piešķir 11. panta 3. punkta e) apakšpunktā minētajām darbībām un citām darbībām, kurās dalībvalstis un/vai asociētās valstis finansē vairāk nekā 50 % no budžeta, Komisija var izmantot:

| a) | finansējumu, kas nav saistīts ar Finanšu regulas [180. panta 3. punktā] minētajām izmaksām un ko piešķir, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem, tos vērtējot attiecībā pret iepriekš noteiktiem starpposma mērķiem un veiktspējas rādītājiem, vai |
| --- | --- |

a)

finansējumu, kas nav saistīts ar Finanšu regulas [180. panta 3. punktā] minētajām izmaksām un ko piešķir, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem, tos vērtējot attiecībā pret iepriekš noteiktiem starpposma mērķiem un veiktspējas rādītājiem, vai

| b) | vienreizēju maksājumu, kas minēts Finanšu regulas [182.] pantā un ko piešķir, pamatojoties uz darbības provizorisko budžetu, kuru jau apstiprinājušas līdzfinansējuma dalībvalstu un asociēto valstu iestādes. |
| --- | --- |

b)

vienreizēju maksājumu, kas minēts Finanšu regulas [182.] pantā un ko piešķir, pamatojoties uz darbības provizorisko budžetu, kuru jau apstiprinājušas līdzfinansējuma dalībvalstu un asociēto valstu iestādes.

2.   Vienreizējā maksājumā ieskaita netiešās izmaksas.

18. pants

Iepirkums pirmskomercializācijas posmā

1.   Savienība var atbalstīt iepirkumu pirmskomercializācijas posmā, piešķirot dotāciju līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem subjektiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2014/24/ES (15), 2014/25/ES (16) un 2009/81/EK (17) un kas kopīgi organizē aizsardzības pakalpojumu pētniecības un izstrādes iepirkumu vai koordinē savas iepirkuma procedūras.

2.   Iepirkuma procedūrās:

| a) | ievēro šīs regulas noteikumus; |
| --- | --- |

a)

ievēro šīs regulas noteikumus;

| b) | var atļaut vienā un tajā pašā procedūrā piešķirt vairāku līgumu slēgšanas tiesības (piegāde no vairākiem avotiem); |
| --- | --- |

b)

var atļaut vienā un tajā pašā procedūrā piešķirt vairāku līgumu slēgšanas tiesības (piegāde no vairākiem avotiem);

| c) | paredz līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu pretendentam(-iem), kurš(-i) piedāvā visizdevīgāko cenu. |
| --- | --- |

c)

paredz līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu pretendentam(-iem), kurš(-i) piedāvā visizdevīgāko cenu.

19. pants

Garantiju fonds

Risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, var segt ar iemaksām savstarpējās apdrošināšanas mehānismā, un tās tiek uzskatītas par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Regulas XXX [kas nomaina Regulu par garantiju fondu] [X. pantā] paredzētos noteikumus.

▌

21. pants

Piekļuve finanšu instrumentiem

Fonda finansējuma saņēmēji ir tiesīgi piekļūt speciāliem finanšu produktiem, kas ir pieejami programmas “InvestEU” ietvaros,
  atbilstoši ▌Finanšu regulas X sadaļai.

II SADAĻA

II SADAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI, KAS PIEMĒROJAMI ATTIECĪBĀ UZ PĒTNIECĪBU

ĪPAŠI NOTEIKUMI, KAS PIEMĒROJAMI ATTIECĪBĀ UZ PĒTNIECĪBU

22. pants

Īpašumtiesības uz rezultātiem

1.   Darbību rezultāti pieder
  finansējuma
  saņēmējiem, kuri tos radījuši. Ja tiesību subjekti kopīgi rada rezultātus un ja to attiecīgo ieguldījumu nav iespējams noskaidrot vai ja nav iespējams nošķirt šādus kopīgus rezultātus, tiesību subjektiem ir kopīgas īpašumtiesības uz rezultātiem.
  Kopīpašnieki noslēdz nolīgumu par attiecīgo kopīgo īpašumtiesību sadalījumu un izmantošanas nosacījumiem atbilstoši to pienākumiem saskaņā ar dotāciju nolīgumu.

2.   Ja Savienības palīdzība tiek sniegta publiskā iepirkuma veidā, rezultāti pieder Savienībai. Dalībvalstīm un asociētajām valstīm ir tiesības pēc to rakstiska pieprasījuma bez maksas piekļūt rezultātiem.

3.   
  To
  darbību rezultāti, kuras saņem atbalstu no fonda, nedrīkst būt pakļauti tiešai vai netiešai kontrolei vai ierobežojumam, ko īsteno ar viena vai vairāku tiesību subjektu starpniecību, tostarp attiecībā uz tehnoloģijas nodošanu, ko īsteno neasociētā trešā valsts vai neasociētās trešās valsts subjekts.

4.   Ja tas ir pamatoti, dotācijas nolīgumā nosaka Komisijas tiesības tikt informētai un izteikt iebildumus gadījumā, kad notiek īpašumtiesību uz rezultātiem nodošana vai licences attiecībā uz rezultātiem piešķiršana neasociētajai trešai valstij vai neasociētās trešās valsts subjektam. Šāda nodošana nav pretrunā Savienības un tās dalībvalstu aizsardzības un drošības interesēm vai šīs regulas mērķiem, kas izklāstīti 3. pantā.

5.   Dalībvalstu un asociēto valstu iestādēm ir tiesības piekļūt īpašajam ziņojumam par
  darbību
  , kas
  saņēmusi
  Savienības finansējumu. Šādas piekļuves tiesības piešķir bez autoratlīdzības, un Komisija tās nodod dalībvalstīm un asociētajām valstīm, pirms tam pārliecinoties, ka ir ieviesti attiecīgi konfidencialitātes pienākumi.
  Jebkurā gadījumā dalībniekiem īpašajā ziņojumā nav jāsniedz dati vai informācija, kas ir daļa no intelektuālā īpašuma.

6.   Dalībvalstu un asociēto valstu iestādes izmanto īpašo ziņojumu vienīgi tādām vajadzībām, kas saistītas ar izmantošanu to bruņotajos spēkos vai drošības vai izlūkošanas spēkos vai šādu spēku vajadzībām, tostarp saistībā ar to sadarbības programmām. Šāda izmantošana cita starpā ietver pētījumus, izvērtēšanu, novērtēšanu, pētniecību, konstruēšanu, izstrādi, izgatavošanu, uzlabošanu, pārveidošanu, tehnisko apkopi, remontu, atjaunošanu un ražojumu atzīšanu un sertificēšanu, ekspluatāciju, apmācību, iznīcināšanu un citus konstruktīvus pakalpojumus un ražojumu izmantošanu, kā arī tehnisko prasību novērtēšanu un izstrādi iepirkumam.

7.   Finansējuma saņēmēji piešķir Savienības iestādēm, struktūrām vai aģentūrām tiesības bez autoratlīdzības piekļūt rezultātiem pienācīgi pamatota mērķa vajadzībām, proti, lai izstrādātu, īstenotu un pārraudzītu Savienības politiku vai programmas. Šādas piekļuves tiesības ir ierobežotas līdz nekomerciālai un ar konkurenci nesaistītai izmantošanai.

8.   Lai nodrošinātu rezultātu maksimālu izmantošanu un novērstu netaisnīgu priekšrocību radīšanu, attiecībā uz iepirkumu pirmskomercializācijas posmā dotācijas nolīgumos un līgumos paredz īpašus noteikumus par īpašumtiesībām, piekļuves tiesībām un licencēšanu. ▌Ja līgumslēdzējs neveic rezultātu komerciālu izmantošanu
  noteiktajā
  termiņā pēc iepirkuma pirmskomercializācijas posmā, kā noteikts līgumā, tas
  , ja iespējams,
  visas īpašumtiesības uz rezultātiem nodod tālāk līgumslēdzējām iestādēm.

8.a
     
  Jebkuras trīs vai vairākas dalībvalstis vai asociētās valstis, kas daudzpusēji vai kādas Savienības organizācijas satvarā ir kopīgi noslēgušas vienu vai vairākus līgumus ar vienu vai vairākiem dalībniekiem, lai kopā tālāk izstrādātu rezultātus, kas iegūti, strādājot pie konkrētas darbības, kura ir saņēmusi finansējumu saskaņā ar dotācijas nolīgumu pētniecības darbībai aizsardzības jomā, iegūst piekļuves tiesības darbības rezultātiem, kuri pieder šādam dalībniekam un ir nepieciešami līguma izpildei. Šādas piekļuves tiesības piešķir bez autoratlīdzības un saskaņā ar īpašiem nosacījumiem, kuru mērķis ir nodrošināt, ka minētās tiesības tiek izmantotas tikai līgumā paredzētajā nolūkā un ka tiks noteikti atbilstīgi konfidencialitātes pienākumi.

III SADAĻA

III SADAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI, KAS PIEMĒROJAMI ATTIECĪBĀ UZ IZSTRĀDI

ĪPAŠI NOTEIKUMI, KAS PIEMĒROJAMI ATTIECĪBĀ UZ IZSTRĀDI

23. pants

Papildu atbilstības kritēriji

1.   
  Attiecīgā gadījumā
  konsorcijs apliecina, ka attiecināmās darbības pārējās izmaksas, kas netiek segtas no Savienības atbalsta, tiks segtas no citiem finansējuma līdzekļiem, piemēram, dalībvalstu un/vai asociēto valstu iemaksām vai citiem tiesību subjektu līdzfinansējuma veidiem.

2.   Ja tas ir saistīts ar darbībām, kas minētas 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā, darbību balsta uz saskaņotām spēju prasībām, par kurām kopīgi vienojušās attiecīgās dalībvalstis un/vai asociētās valstis.

3.   Attiecībā uz darbībām, kas minētas 11. panta 3. punkta e)–h) apakšpunktā, konsorcijs ar valsts iestāžu izdotiem dokumentiem apliecina, ka:

| a) | vismaz divas dalībvalstis vai ▌
  vismaz viena viena dalībvalsts kopā ar asociētajām valstīm sniedz garantijas par to, ka tās
  koordinēti
  iegādāsies
  gatavo ražojumu vai
  izmantos
  tehnoloģiju
  . Tas cita starpā var notikt
  , rīkojot kopīgu iepirkumu; |
| --- | --- |

a)

vismaz divas dalībvalstis vai ▌
  vismaz viena viena dalībvalsts kopā ar asociētajām valstīm sniedz garantijas par to, ka tās
  koordinēti
  iegādāsies
  gatavo ražojumu vai
  izmantos
  tehnoloģiju
  . Tas cita starpā var notikt
  , rīkojot kopīgu iepirkumu;

| b) | darbība ir balstīta uz kopīgām tehniskajām specifikācijām, par kurām kopīgi vienojušās dalībvalstis un/vai asociētās valstis, kas līdzfinansē darbību. |
| --- | --- |

b)

darbība ir balstīta uz kopīgām tehniskajām specifikācijām, par kurām kopīgi vienojušās dalībvalstis un/vai asociētās valstis, kas līdzfinansē darbību.

24. pants

Papildu piešķiršanas kritēriji

Papildus 13. pantā
  izklāstītajiem
  piešķiršanas kritērijiem darba programmā var arī ņemt vērā:

| a) | ieguldījumu efektivitātes palielināšanā visā aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju aprites ciklā, tostarp izmaksu lietderības un sinerģijas potenciāla palielināšanā iepirkuma un tehniskās apkopes procesā un iznīcināšanas procesos; |
| --- | --- |

a)

ieguldījumu efektivitātes palielināšanā visā aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju aprites ciklā, tostarp izmaksu lietderības un sinerģijas potenciāla palielināšanā iepirkuma un tehniskās apkopes procesā un iznīcināšanas procesos;

| b) | sadarbības līmeni starp
  attiecināmajā darbībā iesaistītajām
  dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

sadarbības līmeni starp
  attiecināmajā darbībā iesaistītajām
  dalībvalstīm;

| ba) | paredzēto iepirkuma apjomu un paredzamo ietekmi uz dalībvalstu aizsardzības spējām un izdevumiem un Eiropas stratēģisko autonomiju. |
| --- | --- |

ba)

paredzēto iepirkuma apjomu un paredzamo ietekmi uz dalībvalstu aizsardzības spējām un izdevumiem un Eiropas stratēģisko autonomiju.

25. pants

Īpašumtiesības uz rezultātiem

1.   Savienībai nepieder ražojumi vai tehnoloģijas, kas tiek radīti, īstenojot izstrādes darbības, un Savienībai nav intelektuālā īpašuma tiesību attiecībā uz darbību rezultātiem.

1.a
     
  Darbību rezultāti pieder finansējuma saņēmējiem, kuri tos radījuši. Ja tiesību subjekti kopīgi rada rezultātus un ja to attiecīgo ieguldījumu nav iespējams noskaidrot vai ja nav iespējams nošķirt šādus kopīgus rezultātus, tiesību subjektiem ir kopīgas īpašumtiesības uz rezultātiem. Kopīpašnieki noslēdz nolīgumu par attiecīgo kopīgo īpašumtiesību sadalījumu un izmantošanas nosacījumiem atbilstoši to pienākumiem saskaņā ar dotāciju nolīgumu.

2.   Tādu darbību rezultāti, kas saņem atbalstu no fonda, nav pakļauti neasociēto trešo valstu vai neasociēto trešo valstu subjektu īstenotai kontrolei vai ierobežojumiem, ko īsteno tieši vai netieši ar viena vai vairāku tiesību subjektu starpniecību, tostarp attiecībā uz tehnoloģijas nodošanu.

3.   Attiecībā uz saņēmēju radītiem rezultātiem
  atbilstīgi šai regulai un neskarot šā panta 2. punktu,
  Komisiju
  vismaz sešas nedēļas iepriekš
  informē par ikvienu īpašumtiesību nodošanas gadījumu vai licences piešķiršanu neasociētajām trešām valstīm
  vai neasociētu trešo valstu subjektiem
  .
  Ja
  šāda īpašumtiesību nodošana vai licences piešķiršana
  ir
  pretrunā Savienības un tās dalībvalstu aizsardzības un drošības interesēm vai šīs regulas mērķiem, kas noteikti 3. pantā,
  no fonda
  piešķirtais finansējums
  ir
  jāatmaksā.

4.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja Savienības palīdzību sniedz publiskā iepirkuma veidā, rezultāti pieder Savienībai, un dalībvalstīm un/vai asociētajām valstīm ir tiesības pēc to rakstiska pieprasījuma bez maksas saņemt neekskluzīvu licenci rezultātu izmantošanai.

26. pants

Projekta vadītāja informēšana

Ja dalībvalstis un asociētās valstis ieceļ projekta vadītāju, Komisija
  pirms maksājuma veikšanas atbalsttiesīgas darbības finansējuma saņēmējam apspriežas ar
  projekta
  vadītāju par panākto progresu saistībā ar šo darbību
  .

IV SADAĻA

IV SADAĻA

PĀRVALDĪBA, PĀRRAUDZĪBA, IZVĒRTĒŠANA UN KONTROLE

PĀRVALDĪBA, PĀRRAUDZĪBA, IZVĒRTĒŠANA UN KONTROLE

27. pants

Darba programmas

1.   Fondu īsteno ar gada vai daudzgadu darba programmām, kas izstrādātas saskaņā ar Finanšu regulas [110.] pantu. ▌

1.a
     
  Darba programmās īpaši var ņemt vērā stratēģijas, kas ir izstrādātas Vispārējās stratēģiskās pētniecības programmas un SAP stratēģiskā konteksta lietu ietvaros.

1.b
     
  Pārvaldot aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju aprites ciklu, Komisija visos šā cikla posmos nodrošina darba programmu saskaņotību.

2.   Komisija pieņem darba programmas, izmantojot
  deleģētos
  aktus saskaņā ar procedūru, kas minēta
  28.a pantā
  .

2.a
     
  Darba programmās detalizēti nosaka to projektu kategorijas, kuri finansējami no fonda. Šīs darba programmas atbilst 3. pantā izklāstītajiem mērķiem.

2.b
     
  Pamatojoties uz darba programmu izstrādes procesu, Komisija veic sākotnēju izvērtējumu par iespējamiem gadījumiem, kad notiek dublēšanās ar esošām spējām vai jau finansētiem pētniecības vai izstrādes projektiem Savienībā.

▌

28.a pants

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 27. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz septiņu gadu laikposmu no [spēkā stāšanās dienas].

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 27. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošus deleģētos aktus.

4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
   (18).

29. pants

Neatkarīgi eksperti

1.   Komisija ieceļ neatkarīgus ekspertus, kuri palīdz priekšlikumu izvērtēšanā atbilstoši Finanšu regulas [237.] pantam. ▌

2.   Neatkarīgie eksperti ir Savienības pilsoņi
  no pēc iespējas plašāka dalībvalstu loka,
  un viņus nosaka ▌, pamatojoties uz uzaicinājumiem izteikt ieinteresētību ▌, lai izveidotu ekspertu sarakstu. Atkāpjoties no Finanšu regulas [237.] panta, minēto sarakstu nepublisko
  ne pilnībā, ne daļēji gadījumos, kad tas ir nepieciešams sabiedriskās drošības aizsardzības nolūkos
  .

3.   Neatkarīgiem ekspertiem ir arī attiecīga drošības pielaide, ko izdevusi dalībvalsts.

▌

5.   Neatkarīgus ekspertus izvēlas, ņemot vērā viņu prasmju, pieredzes un zināšanu atbilstību uzticētajiem uzdevumiem.

5.a
     
  Komisija nodrošina, ka eksperts, kas nonācis interešu konfliktā saistībā ar jautājumu, par kuru tiek prasīts eksperta atzinums, nevērtē šo konkrēto jautājumu, nekonsultē par to un nesniedz palīdzību saistībā ar to.

30. pants

Noteikumu par klasificētu informāciju piemērošana

1.   Šīs regulas piemērošanas jomā:

| a) | katra dalībvalsts vai asociētā valsts nodrošina, ka tās valsts drošības noteikumi nodrošina vismaz tāda paša līmeņa Eiropas Savienības klasificētās informācijas aizsardzību kā drošības noteikumi, kas izklāstīti Komisijas
  2015. gada 13. marta
  Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444 ▌par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (19), un Padomes drošības noteikumi, kas izklāstīti Lēmuma 2013/488/ES (20) pielikumos; |
| --- | --- |

a)

katra dalībvalsts vai asociētā valsts nodrošina, ka tās valsts drošības noteikumi nodrošina vismaz tāda paša līmeņa Eiropas Savienības klasificētās informācijas aizsardzību kā drošības noteikumi, kas izklāstīti Komisijas
  2015. gada 13. marta
  Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444 ▌par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (19), un Padomes drošības noteikumi, kas izklāstīti Lēmuma 2013/488/ES (20) pielikumos;

| b) | dalībvalstis un asociētās valstis nekavējoties informē Komisiju par a) punktā minētajiem valsts drošības noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstis un asociētās valstis nekavējoties informē Komisiju par a) punktā minētajiem valsts drošības noteikumiem;

| c) | fiziskās personas, kuras uzturas neasociētajās trešās valstīs, un juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību neasociētajās trešās valstīs, var strādāt ar klasificētu Eiropas Savienības informāciju saistībā ar programmu vienīgi tad, ja tām minētajās valstīs piemēro drošības noteikumus, kuri nodrošina vismaz tāda paša līmeņa aizsardzību kā Komisijas drošības noteikumi, kas izklāstīti Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444, un Padomes drošības noteikumi, kas izklāstīti Lēmuma 2013/488/ES pielikumos. Līdzvērtību drošības noteikumiem, kurus piemēro trešā valstī vai starptautiskā organizācijā, nosaka informācijas drošības nolīgumā (tostarp, ja piemērojams, industriālās drošības lietās), ko Savienība noslēdz ar attiecīgo trešo valsti vai starptautisko organizāciju saskaņā ar LESD 218. pantā paredzēto procedūru un ņemot vērā Lēmuma 2013/488/ES 13. pantu; |
| --- | --- |

c)

fiziskās personas, kuras uzturas neasociētajās trešās valstīs, un juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību neasociētajās trešās valstīs, var strādāt ar klasificētu Eiropas Savienības informāciju saistībā ar programmu vienīgi tad, ja tām minētajās valstīs piemēro drošības noteikumus, kuri nodrošina vismaz tāda paša līmeņa aizsardzību kā Komisijas drošības noteikumi, kas izklāstīti Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444, un Padomes drošības noteikumi, kas izklāstīti Lēmuma 2013/488/ES pielikumos. Līdzvērtību drošības noteikumiem, kurus piemēro trešā valstī vai starptautiskā organizācijā, nosaka informācijas drošības nolīgumā (tostarp, ja piemērojams, industriālās drošības lietās), ko Savienība noslēdz ar attiecīgo trešo valsti vai starptautisko organizāciju saskaņā ar LESD 218. pantā paredzēto procedūru un ņemot vērā Lēmuma 2013/488/ES 13. pantu;

| d) | neskarot Lēmuma 2013/488/ES 13. pantu un noteikumus, ar ko reglamentē industriālās drošības jomu, kā norādīts Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444, fiziskām personām vai juridiskām personām, trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām var piešķirt piekļuvi klasificētai Eiropas Savienības informācijai, ja tas, izskatot katru gadījumu atsevišķi, tiek uzskatīts par vajadzīgu un atbilst šādas informācijas būtībai un saturam, saņēmēja nepieciešamībai zināt un priekšrocības pakāpei, kāda no informācijas nodošanas ir Savienībai. |
| --- | --- |

d)

neskarot Lēmuma 2013/488/ES 13. pantu un noteikumus, ar ko reglamentē industriālās drošības jomu, kā norādīts Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444, fiziskām personām vai juridiskām personām, trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām var piešķirt piekļuvi klasificētai Eiropas Savienības informācijai, ja tas, izskatot katru gadījumu atsevišķi, tiek uzskatīts par vajadzīgu un atbilst šādas informācijas būtībai un saturam, saņēmēja nepieciešamībai zināt un priekšrocības pakāpei, kāda no informācijas nodošanas ir Savienībai.

2.   Ja darbības ir saistītas ar klasificētu informāciju vai ja šāda informācija tajās ir nepieciešama un/vai iekļauta, attiecīgā finansējuma struktūra uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus/piedāvājumus dokumentācijā precizē pasākumus un prasības, kas nepieciešami šādas informācijas drošības garantēšanai vajadzīgajā līmenī.

3.   Komisija izveido elektronisku apmaiņas sistēmu, lai atvieglotu sensitīvas informācijas apmaiņu starp Komisiju, informācijas saņēmējiem un, ja piemērojams, dalībvalstīm.

31. pants

Pārraudzība un ziņošana

1.   Regulas pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par fonda virzību ceļā uz 3. pantā
  izklāstītā
  vispārīgā mērķa un konkrēto mērķu sasniegšanu.

2.   Lai nodrošinātu efektīvu izvērtējumu par fonda panākumiem virzībā uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 36. pantu attiecībā uz pielikuma grozījumiem, lai vajadzības gadījumā pārskatītu vai papildinātu rādītājus un papildinātu šo regulu ar noteikumiem par pārraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi.

3.   Komisija regulāri pārrauga
  un izvērtē
  fonda īstenošanu un ik gadu ziņo
  Eiropas Parlamentam un Padomei
  par panākto progresu.
  Minētajā gada ziņojumā iekļauj iedaļu par 7. panta īstenošanu.
  Šajā nolūkā Komisija ievieš nepieciešamos pārraudzības pasākumus.

4.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka fonda īstenošanas un rezultātu pārraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem piemēro samērīgas ziņošanas prasības.

32. pants

Fonda izvērtēšana

1.   Izvērtēšanu veic pietiekami savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā.

2.   Fonda starpposma izvērtēšanu veic, tiklīdz par fonda īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā
  četrus gadus pēc
  fonda īstenošanas sākuma. Starpposma izvērtējuma ziņojumā jo īpaši iekļauj novērtējumu par fonda pārvaldību,
  pieredzi, kas gūta, īstenojot Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu un sagatavošanas darbību aizsardzības pētniecībai, 7. pantā izklāstīto ētikas procedūru īstenošanas novērtējumu, novērtējumu par
  īstenošanas likmēm, projekta līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas rezultātiem, tostarp MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību iesaisti un to pārrobežu dalības pakāpi,
  finansējuma sadalījumu starp dažādu kategoriju apakšuzņēmējiem atbilstīgi 10. panta 9. punktā minētajām definīcijām, revolucionārām tehnoloģijām piešķirto finansējumu
  un finansējumu, kas piešķirts saskaņā ar Finanšu regulas [195.] pantu līdz 2024. gada 31. jūlijam.
  Starpposma izvērtējumā iekļauj arī informāciju par saņēmēju izcelsmes valstīm, atsevišķos projektos iesaistīto valstu skaitu un, ja iespējams, radīto intelektuālā īpašuma tiesību sadalījumu.
  Komisija var iesniegt priekšlikumus par jebkādiem atbilstošiem grozījumiem šajā regulā.

3.   Īstenošanas laikposma beigās, bet ne vēlāk kā
  četrus gadus pēc
   
  2027.
  gada 31. decembra Komisija veic fonda īstenošanas galīgo izvērtēšanu. Galīgā izvērtējuma ziņojumā iekļauj īstenošanas rezultātus un, ciktāl iespējams, fonda ietekmes laikposmu. Ziņojumā, pamatojoties uz attiecīgām apspriedēm ar dalībvalstīm un asociētajām valstīm un galvenajām ieinteresētajām personām, īpaši izvērtē progresu 3. pantā
  izklāstīto
  mērķu sasniegšanā. Tajā arī analizē cita starpā MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību pārrobežu dalību fonda ietvaros īstenotos projektos, kā arī MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību integrāciju globālajā vērtības veidošanas ķēdē. Izvērtējumā arī iekļauj informāciju par saņēmēju izcelsmes valstīm un, ja iespējams, radīto intelektuālā īpašuma tiesību sadalījumu.

4.   Komisija paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem.

33. pants

Revīzijas

Saskaņā ar Finanšu regulas [127.] pantu vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, tostarp tādu, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības finansējuma izmantošanu. Eiropas
  Revīzijas
  palāta pārbauda visu Savienības ieņēmumu un izdevumu kontus saskaņā ar LESD 287. pantu.

34. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

Ja trešā valsts fondā piedalās ar lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu vai kādu citu juridisku aktu, šī trešā valsts piešķir vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai atbildīgais kredītrīkotājs, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palāta varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šīs tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

35. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

2.   Saistībā ar fondu, tā darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. Fondam piešķirtie
  finanšu
  resursi veicina arī
  Komisijas īstenoto komunikāciju par
  Savienības
  politiskajām prioritātēm
  , ciktāl šīs prioritātes
  ir
  saistītas ar 3. pantā
  izklāstītajiem
  mērķiem.
  Minētos finanšu resursus var izmantot projektiem par aizsardzības rūpniecības statistiku un projektiem, lai sāktu datu vākšanu.

V SADAĻA

V SADAĻA

DELEĢĒTIE AKTI, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

DELEĢĒTIE AKTI, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

36. pants

Deleģēti akti

1.   Pilnvaras pieņemt 31. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 31. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošus deleģētos aktus.

3.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts izraudzījusies saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

4.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 31. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

37. pants

Atcelšana

Regulu (ES) Nr. [../..] (Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programma) atceļ no 2021. gada 1. janvāra.

38. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neskar attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu — līdz to slēgšanai — saskaņā ar [Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas regula], kā arī sagatavošanas darbību aizsardzības pētniecībai, ko turpina piemērot attiecīgajām darbībām līdz to slēgšanai.

2.   No fonda finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp fondu un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar iepriekšējiem fondiem, [Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas regula], kā arī sagatavošanas darbību aizsardzības pētniecībai.

3.   Lai varētu pārvaldīt darbības, kas līdz 2027. gada 31. decembrim nebūs pabeigtas, 4. panta 4. punktā paredzēto izmaksu segšanai budžetā vajadzības gadījumā var iekļaut apropriācijas arī pēc 2027. gada.

39. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0412/2018).

1

(*1)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌.

*1

(2)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES) 2018/1092, ar ko izveido Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu, lai atbalstītu Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovācijas spēju (OV L 200, 7.8.2018., 30. lpp.).

2

Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES) 2018/1092, ar ko izveido Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu, lai atbalstītu Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovācijas spēju (OV L 200, 7.8.2018., 30. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/43/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (OV L 146, 10.6.2009., 1. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/81/EK (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

5

(6)  Atsauce, kas jāatjaunina:
  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.
  Līgums ir pieejams vietnē
  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:32013Q1220(01)&from=LV

6

Atsauce, kas jāatjaunina:

Līgums ir pieejams vietnē

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:32013Q1220(01)&from=LV

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

7

Euratom

OLAF

Euratom

(8)  Padomes 1995. gada 18. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

8

Euratom

(9)  Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996 , 2. lpp).

9

Euratom

(10)  Padomes 2017. gada 12. oktobra Regula (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

10

EPPO

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīva (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (OV L 146, 10.6.2009., 1. lpp.).

12

(13)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).

13

Euratom

(14)  Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/81/EK, ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.).

17

(18)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

18

(19)  OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.

19

(20)  OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.

20

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/648 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/648

---

P8_TA(2018)0517

Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta izveide ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un atceļ Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018 – 2018/0228(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

[Grozījums Nr. 1, ja vien nav norādīts citādi]

(2020/C 388/42)

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI (*1)

Komisijas priekšlikumā

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un atceļ Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. un 194. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Lai sasniegtu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, sekmētu darbvietu radīšanu
  un ievērotu ilgtermiņa dekarbonizācijas saistības,
  Savienībai ir vajadzīga mūsdienīga
  , multimodāla
  un efektīva infrastruktūra transporta,
  digitālajā
  un enerģētikas nozarē, lai palīdzētu savienot un integrēt Savienību un visus tās reģionus
  , tostarp nošķirtos, tālākos, salu, perifēros un kalnu reģionus
  . Minētajiem savienojumiem būtu jāpalīdz uzlabot personu
  , tostarp personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām,
  brīvu pārvietošanos un preču, kapitāla un pakalpojumu brīvu apriti. Eiropas komunikāciju tīkliem būtu jāatvieglina pārrobežu savienojumi, jāsekmē lielāka ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija un jāsniedz ieguldījums konkurētspējīgākā
  un ilgtspējīgākā
  sociālajā tirgus ekonomikā un klimata pārmaiņu apkarošanā. |
| --- | --- |

(1)

Lai sasniegtu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, sekmētu darbvietu radīšanu
  un ievērotu ilgtermiņa dekarbonizācijas saistības,
  Savienībai ir vajadzīga mūsdienīga
  , multimodāla
  un efektīva infrastruktūra transporta,
  digitālajā
  un enerģētikas nozarē, lai palīdzētu savienot un integrēt Savienību un visus tās reģionus
  , tostarp nošķirtos, tālākos, salu, perifēros un kalnu reģionus
  . Minētajiem savienojumiem būtu jāpalīdz uzlabot personu
  , tostarp personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām,
  brīvu pārvietošanos un preču, kapitāla un pakalpojumu brīvu apriti. Eiropas komunikāciju tīkliem būtu jāatvieglina pārrobežu savienojumi, jāsekmē lielāka ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija un jāsniedz ieguldījums konkurētspējīgākā
  un ilgtspējīgākā
  sociālajā tirgus ekonomikā un klimata pārmaiņu apkarošanā.

| (2) | Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (“programma”) mērķis ir paātrināt ieguldījumus Eiropas komunikāciju tīklos un piesaistīt publiskā un privātā sektora finansējumu, vienlaikus palielinot juridisko noteiktību un ievērojot tehnoloģiskās neitralitātes principu. Programmai būtu jārada iespēja pilnībā izmantot sinerģiju starp transporta, enerģētikas un digitālo nozari, tādējādi stiprinot Savienības darbības efektivitāti un ļaujot optimizēt īstenošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (“programma”) mērķis ir paātrināt ieguldījumus Eiropas komunikāciju tīklos un piesaistīt publiskā un privātā sektora finansējumu, vienlaikus palielinot juridisko noteiktību un ievērojot tehnoloģiskās neitralitātes principu. Programmai būtu jārada iespēja pilnībā izmantot sinerģiju starp transporta, enerģētikas un digitālo nozari, tādējādi stiprinot Savienības darbības efektivitāti un ļaujot optimizēt īstenošanas izmaksas.

| (2a) | Programmai būtu jāpalīdz veicināt teritoriālo pieejamību un savienotību visos Savienības reģionos, arī nomaļajos, tālākajos, salu, perifērajos, kalnu un pārrobežu reģionos, kā arī depopulācijas ietekmētās un reti apdzīvotās teritorijās. |
| --- | --- |

(2a)

Programmai būtu jāpalīdz veicināt teritoriālo pieejamību un savienotību visos Savienības reģionos, arī nomaļajos, tālākajos, salu, perifērajos, kalnu un pārrobežu reģionos, kā arī depopulācijas ietekmētās un reti apdzīvotās teritorijās.

| (3) | Programmai būtu
  arī jādod ieguldījums ES rīcībā pret
  klimata pārmaiņām,
  jāatbalsta
  ekoloģiski un sociāli
  ilgtspējīgi projekti
  un — attiecīgā gadījumā — darbības, kas saistītas ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. Īpaši būtu jānostiprina programmas ieguldījums Parīzes nolīguma mērķu un uzdevumu, kā arī klimata un enerģētikas jomā ierosināto 2030. gada mērķu sasniegšanā un ilgtermiņa dekarbonizācijas mērķu jomā. |
| --- | --- |

(3)

Programmai būtu
  arī jādod ieguldījums ES rīcībā pret
  klimata pārmaiņām,
  jāatbalsta
  ekoloģiski un sociāli
  ilgtspējīgi projekti
  un — attiecīgā gadījumā — darbības, kas saistītas ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. Īpaši būtu jānostiprina programmas ieguldījums Parīzes nolīguma mērķu un uzdevumu, kā arī klimata un enerģētikas jomā ierosināto 2030. gada mērķu sasniegšanā un ilgtermiņa dekarbonizācijas mērķu jomā.

| (3a) | Programmai būtu jāgarantē augsts pārredzamības līmenis, nodrošinot piekļuvi attiecīgajiem dokumentiem, jo īpaši gadījumos, kad projekti ietekmē vidi un cilvēka veselību. Projektu novērtēšanas procedūrā būtu jāņem vērā arī sociālie un kohēzijas kritēriji, jo īpaši tas, vai vietējās kopienas tos pieņem. [Gr. 82] |
| --- | --- |

(3a)

Programmai būtu jāgarantē augsts pārredzamības līmenis, nodrošinot piekļuvi attiecīgajiem dokumentiem, jo īpaši gadījumos, kad projekti ietekmē vidi un cilvēka veselību. Projektu novērtēšanas procedūrā būtu jāņem vērā arī sociālie un kohēzijas kritēriji, jo īpaši tas, vai vietējās kopienas tos pieņem. [Gr. 82]

| (4) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir risināt klimata pārmaiņu problemātiku saskaņā ar ES apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un
  17
  ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, šai regulai būtu jāpalīdz integrēt rīcību klimata politikas jomā un sasniegt to, ka 25 % no visa ES budžeta tiek tērēti klimata mērķiem (4). Sagaidāms, ka saskaņā ar šo programmu veiktie pasākumi veidos 60 % no programmas kopējā finansējuma klimata mērķiem, pamatojoties cita starpā uz ▌ Rio politikas rādītājiem. Izdevumus, kas saistīti ar dzelzceļa
  un ūdensceļu
  infrastruktūru,
  uzlādes infrastruktūru,
  alternatīvām
  un ilgtspējīgām
  degvielām
  visiem transporta veidiem, energoefektivitāti
  , tīru pilsētas transportu, elektropārvadi, elektroenerģijas akumulāciju, viedajiem energotīkliem, CO2 transportēšanu, atjaunojamo energoresursu enerģiju, ▌iekšzemes ūdensceļiem, ▌multimodālajiem pārvadājumiem un gāzes infrastruktūru,
  būtu jāuzskata par atbilstošiem klimata mērķiem
  . Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības un pēc tam atkārtoti izvērtētas attiecīgajos novērtējumu un pārskatīšanas procesos. Lai novērstu to, ka infrastruktūra nav pasargāta no ilgtermiņa klimata pārmaiņu ietekmes, un nodrošinātu, ka ar projektu saistīto siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksas ir iekļautas projekta ekonomiskā aspekta izvērtēšanā, ar programmu atbalstītajiem lielajiem projektiem būtu jāpanāk klimatgatavība, ievērojot norādījumus, ko Komisijai būtu jāizstrādā, saskaņojot tos ar norādījumiem, kuri attiecīgā gadījumā izstrādāti citām Savienības programmām.
  Saskaņā ar Savienības mērķiem un saistībām samazināt klimata pārmaiņu ietekmi, programma veicina modālu pāreju uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļa transportu, tīru pilsētas transportu, jūras transportu un iekšzemes ūdensceļiem. |
| --- | --- |

(4)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir risināt klimata pārmaiņu problemātiku saskaņā ar ES apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un
  17
  ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, šai regulai būtu jāpalīdz integrēt rīcību klimata politikas jomā un sasniegt to, ka 25 % no visa ES budžeta tiek tērēti klimata mērķiem (4). Sagaidāms, ka saskaņā ar šo programmu veiktie pasākumi veidos 60 % no programmas kopējā finansējuma klimata mērķiem, pamatojoties cita starpā uz ▌ Rio politikas rādītājiem. Izdevumus, kas saistīti ar dzelzceļa
  un ūdensceļu
  infrastruktūru,
  uzlādes infrastruktūru,
  alternatīvām
  un ilgtspējīgām
  degvielām
  visiem transporta veidiem, energoefektivitāti
  , tīru pilsētas transportu, elektropārvadi, elektroenerģijas akumulāciju, viedajiem energotīkliem, CO2 transportēšanu, atjaunojamo energoresursu enerģiju, ▌iekšzemes ūdensceļiem, ▌multimodālajiem pārvadājumiem un gāzes infrastruktūru,
  būtu jāuzskata par atbilstošiem klimata mērķiem
  . Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības un pēc tam atkārtoti izvērtētas attiecīgajos novērtējumu un pārskatīšanas procesos. Lai novērstu to, ka infrastruktūra nav pasargāta no ilgtermiņa klimata pārmaiņu ietekmes, un nodrošinātu, ka ar projektu saistīto siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksas ir iekļautas projekta ekonomiskā aspekta izvērtēšanā, ar programmu atbalstītajiem lielajiem projektiem būtu jāpanāk klimatgatavība, ievērojot norādījumus, ko Komisijai būtu jāizstrādā, saskaņojot tos ar norādījumiem, kuri attiecīgā gadījumā izstrādāti citām Savienības programmām.
  Saskaņā ar Savienības mērķiem un saistībām samazināt klimata pārmaiņu ietekmi, programma veicina modālu pāreju uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļa transportu, tīru pilsētas transportu, jūras transportu un iekšzemes ūdensceļiem.

| (5) | Lai izpildītu ziņošanas pienākumus, kas noteikti 11. panta c) punktā Direktīvā 2016/2284/ES par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK, attiecībā uz Savienības līdzekļu izmantošanu nolūkā atbalstīt pasākumus, ko veic, lai īstenotu šīs direktīvas mērķus, būtu jāizseko izdevumiem, kuri ir saistīti ar emisiju vai gaisu piesārņojošo vielu samazināšanu saskaņā ar minēto direktīvu. |
| --- | --- |

(5)

Lai izpildītu ziņošanas pienākumus, kas noteikti 11. panta c) punktā Direktīvā 2016/2284/ES par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK, attiecībā uz Savienības līdzekļu izmantošanu nolūkā atbalstīt pasākumus, ko veic, lai īstenotu šīs direktīvas mērķus, būtu jāizseko izdevumiem, kuri ir saistīti ar emisiju vai gaisu piesārņojošo vielu samazināšanu saskaņā ar minēto direktīvu.

| (6) | Svarīgs programmas uzdevums ir palielināt sinerģiju
  un papildināmību
  starp transporta, enerģētikas un digitālo nozari. Šajā nolūkā
  darba programmas varētu efektīvi
  pievērsties īpašām intervences jomām, piemēram, savienotai un automatizētai mobilitātei
  , ilgtspējīgām
  alternatīvām degvielām,
  tostarp atbilstošai infrastruktūrai visiem transporta veidiem vai kopīgai pārrobežu infrastruktūrai, un tām vajadzētu nodrošināt augstāku elastību, lai apvienotu finansiālo atbalstu attiecīgajās nozarēs. Digitālās komunikācijas iespēju nodrošināšana varētu būt neatņemama daļa enerģētikas un transporta jomas kopīgu interešu projektā.
  Katrā nozarē programmai būtu jāparedz iespēja atzīt par atbilstīgiem dažus
  sinerģētiskus
  elementus, kas saistīti ar citu nozari, ja šāda pieeja uzlabo investīciju sociālekonomisko devumu. Būtu jāstimulē sinerģija starp nozarēm, nosakot dotācijas piešķiršanas kritērijus darbību atlasei
  , kā arī attiecībā uz lielāku līdzfinansējumu
  . |
| --- | --- |

(6)

Svarīgs programmas uzdevums ir palielināt sinerģiju
  un papildināmību
  starp transporta, enerģētikas un digitālo nozari. Šajā nolūkā
  darba programmas varētu efektīvi
  pievērsties īpašām intervences jomām, piemēram, savienotai un automatizētai mobilitātei
  , ilgtspējīgām
  alternatīvām degvielām,
  tostarp atbilstošai infrastruktūrai visiem transporta veidiem vai kopīgai pārrobežu infrastruktūrai, un tām vajadzētu nodrošināt augstāku elastību, lai apvienotu finansiālo atbalstu attiecīgajās nozarēs. Digitālās komunikācijas iespēju nodrošināšana varētu būt neatņemama daļa enerģētikas un transporta jomas kopīgu interešu projektā.
  Katrā nozarē programmai būtu jāparedz iespēja atzīt par atbilstīgiem dažus
  sinerģētiskus
  elementus, kas saistīti ar citu nozari, ja šāda pieeja uzlabo investīciju sociālekonomisko devumu. Būtu jāstimulē sinerģija starp nozarēm, nosakot dotācijas piešķiršanas kritērijus darbību atlasei
  , kā arī attiecībā uz lielāku līdzfinansējumu
  .

| (7) | Pamatnostādnēs par Eiropas Transporta tīklu TEN-T, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (5) (“TEN-T pamatnostādnes”), ir noteikta TEN-T infrastruktūra, paredzētas prasības, kurām tai jāatbilst, un paredzēti pasākumi pamatnostādņu īstenošanai. Minētajās pamatnostādnēs īpaši paredzēts, ka pamattīkls tiks pabeigts līdz 2030. gadam, izveidojot jaunu infrastruktūru, kā arī būtiski modernizējot un atjaunojot esošo infrastruktūru. |
| --- | --- |

(7)

Pamatnostādnēs par Eiropas Transporta tīklu TEN-T, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (5) (“TEN-T pamatnostādnes”), ir noteikta TEN-T infrastruktūra, paredzētas prasības, kurām tai jāatbilst, un paredzēti pasākumi pamatnostādņu īstenošanai. Minētajās pamatnostādnēs īpaši paredzēts, ka pamattīkls tiks pabeigts līdz 2030. gadam, izveidojot jaunu infrastruktūru, kā arī būtiski modernizējot un atjaunojot esošo infrastruktūru.

| (7a) | Lai nodrošinātu savienotību visā Savienībā, programmas finansētajām darbībām, kas veicina kopīgu interešu projektu izstrādi transporta nozarē, vajadzētu būt balstītām uz visu transporta veidu papildināmību, lai nodrošinātu efektīvus, savstarpēji savienotus un multimodālus tīklus. |
| --- | --- |

(7a)

Lai nodrošinātu savienotību visā Savienībā, programmas finansētajām darbībām, kas veicina kopīgu interešu projektu izstrādi transporta nozarē, vajadzētu būt balstītām uz visu transporta veidu papildināmību, lai nodrošinātu efektīvus, savstarpēji savienotus un multimodālus tīklus.

| (8) | Lai sasniegtu TEN-T pamatnostādnēs noteiktos mērķus, ir prioritāri jāatbalsta
  pašreizējie TEN-T projekti, kā arī
  pārrobežu savienojumi,
  nepietiekamas caurlaides spējas novēršana, horizontālās prioritātes,
  trūkstošo savienojumu izveide
  un pilsētu mezgli
  un attiecīgos gadījumos jānodrošina, ka atbalstītās darbības atbilst koridoru darba plāniem, kas izveidoti atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1315/2013 47. pantam, un vispārējai tīkla attīstībai veiktspējas un sadarbspējas ziņā. |
| --- | --- |

(8)

Lai sasniegtu TEN-T pamatnostādnēs noteiktos mērķus, ir prioritāri jāatbalsta
  pašreizējie TEN-T projekti, kā arī
  pārrobežu savienojumi,
  nepietiekamas caurlaides spējas novēršana, horizontālās prioritātes,
  trūkstošo savienojumu izveide
  un pilsētu mezgli
  un attiecīgos gadījumos jānodrošina, ka atbalstītās darbības atbilst koridoru darba plāniem, kas izveidoti atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1315/2013 47. pantam, un vispārējai tīkla attīstībai veiktspējas un sadarbspējas ziņā.

| (8a) | Dažos gadījumos projektiem, kas tiek īstenoti vienas dalībvalsts teritorijā, ir būtiska pārrobežu ietekme un tie rada vērtību, kas sniedzas pāri valsts robežām, stiprinot pārrobežu savienotību piejūras reģionos vai savienotību ar plašāku hinterlandes ekonomiku otrpus valsts robežai. Tāpēc projekti, kuros redzama šāda ietekme, būtu jāuzskata par pārrobežu projektiem. |
| --- | --- |

(8a)

Dažos gadījumos projektiem, kas tiek īstenoti vienas dalībvalsts teritorijā, ir būtiska pārrobežu ietekme un tie rada vērtību, kas sniedzas pāri valsts robežām, stiprinot pārrobežu savienotību piejūras reģionos vai savienotību ar plašāku hinterlandes ekonomiku otrpus valsts robežai. Tāpēc projekti, kuros redzama šāda ietekme, būtu jāuzskata par pārrobežu projektiem.

| (8b) | Lai ņemtu vērā izņēmuma apstākļus saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības, ir jānodrošina Īrijas savienotība ar Eiropas kontinentālo daļu, mainot TEN-T koridoru maršrutus un uzbūvi, lai pamattīklā un visaptverošajā tīklā integrētu jūras savienojumus starp Īrijas un kontinentālajām ostām. |
| --- | --- |

(8b)

Lai ņemtu vērā izņēmuma apstākļus saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības, ir jānodrošina Īrijas savienotība ar Eiropas kontinentālo daļu, mainot TEN-T koridoru maršrutus un uzbūvi, lai pamattīklā un visaptverošajā tīklā integrētu jūras savienojumus starp Īrijas un kontinentālajām ostām.

| (9) | Lai atspoguļotu pieaugošās transporta plūsmas un tīkla attīstību, būtu jāveic pamattīkla koridoru, to iepriekš definēto posmu
  un to jaudas
  pielāgošana. Minētajiem pielāgojumiem
  pamattīklā nevajadzētu ietekmēt tā pabeigšanu līdz 2030. gadam, būtu jāuzlabo koridoru pārklājums ES teritorijā un
  vajadzētu būt proporcionāliem, lai saglabātu koridoru attīstības un koordinēšanas konsekvenci un iedarbīgumu. Tāpēc pamattīkla koridoru garums būtu jāpalielina par vairāk nekā 15 %.
  Lai nodrošinātu posmu atbilstīgumu, visaptverošā tīkla izmaiņas ir jāpārrauga un jānovērtē. |
| --- | --- |

(9)

Lai atspoguļotu pieaugošās transporta plūsmas un tīkla attīstību, būtu jāveic pamattīkla koridoru, to iepriekš definēto posmu
  un to jaudas
  pielāgošana. Minētajiem pielāgojumiem
  pamattīklā nevajadzētu ietekmēt tā pabeigšanu līdz 2030. gadam, būtu jāuzlabo koridoru pārklājums ES teritorijā un
  vajadzētu būt proporcionāliem, lai saglabātu koridoru attīstības un koordinēšanas konsekvenci un iedarbīgumu. Tāpēc pamattīkla koridoru garums būtu jāpalielina par vairāk nekā 15 %.
  Lai nodrošinātu posmu atbilstīgumu, visaptverošā tīkla izmaiņas ir jāpārrauga un jānovērtē.

| (10) | Ir jāveicina
  publiskās un privātās
  investīcijas, kas atbalsta gudru,
  sadarbīgu,
  ilgtspējīgu,
  multimodālu,
  iekļaujošu
  , personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām pieejamu
  , drošu un aizsargātu mobilitāti visā Savienībā
  visiem transporta veidiem
  . Komisija 2017. gadā nāca klajā (6) ar paziņojumu “Eiropa kustībā” — plašu iniciatīvu kopumu, kas uzlabos satiksmes drošību, veicinās ceļu maksas sistēmu popularitāti, mazinās CO2 emisijas, gaisa piesārņojumu un satiksmes pārslodzi, popularizēs savienotu un autonomu mobilitāti un nodrošinās darbiniekiem pienācīgus darba apstākļus un atpūtas laiku. Šīm iniciatīvām vajadzības gadījumā ar programmas starpniecību būtu jāpiešķir Savienības finansiālais atbalsts
  , piemēram, lai paātrinātu viedo tahogrāfu ieviešanu un modernizēšanu
  . |
| --- | --- |

(10)

Ir jāveicina
  publiskās un privātās
  investīcijas, kas atbalsta gudru,
  sadarbīgu,
  ilgtspējīgu,
  multimodālu,
  iekļaujošu
  , personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām pieejamu
  , drošu un aizsargātu mobilitāti visā Savienībā
  visiem transporta veidiem
  . Komisija 2017. gadā nāca klajā (6) ar paziņojumu “Eiropa kustībā” — plašu iniciatīvu kopumu, kas uzlabos satiksmes drošību, veicinās ceļu maksas sistēmu popularitāti, mazinās CO2 emisijas, gaisa piesārņojumu un satiksmes pārslodzi, popularizēs savienotu un autonomu mobilitāti un nodrošinās darbiniekiem pienācīgus darba apstākļus un atpūtas laiku. Šīm iniciatīvām vajadzības gadījumā ar programmas starpniecību būtu jāpiešķir Savienības finansiālais atbalsts
  , piemēram, lai paātrinātu viedo tahogrāfu ieviešanu un modernizēšanu
  .

| (11) | TEN-T pamatnostādnēs attiecībā uz jaunām tehnoloģijām un inovāciju ir prasīts, lai TEN-T veicinātu visu transporta veidu dekarbonizāciju, stimulējot energoefektivitāti
  un
  alternatīvo degvielu izmantošanu
  , vienlaikus ievērojot tehnoloģiju neitralitātes principu
  . Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES (7) ir izveidota vienota pasākumu sistēma alternatīvo degvielu infrastruktūras
  visiem transporta veidiem
  ieviešanai Savienībā, lai
  pēc iespējas samazinātu
  atkarību no
  fosilajiem energoresursiem
  un mazinātu transporta ietekmi uz vidi
  un klimatu
  , un direktīvā ir noteikts, ka dalībvalstīm līdz 2025. gada 31. decembrim jānodrošina publiski pieejami uzlādes un uzpildes punkti. Kā izklāstīts Komisijas 2017. gada novembra priekšlikumos (8), ja tirgus apstākļi nerada pietiekamu stimulu, ir vajadzīgs visaptverošs pasākumu kopums, lai veicinātu mazemisiju mobilitāti, tostarp finansiāls atbalsts. |
| --- | --- |

(11)

TEN-T pamatnostādnēs attiecībā uz jaunām tehnoloģijām un inovāciju ir prasīts, lai TEN-T veicinātu visu transporta veidu dekarbonizāciju, stimulējot energoefektivitāti
  un
  alternatīvo degvielu izmantošanu
  , vienlaikus ievērojot tehnoloģiju neitralitātes principu
  . Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/94/ES (7) ir izveidota vienota pasākumu sistēma alternatīvo degvielu infrastruktūras
  visiem transporta veidiem
  ieviešanai Savienībā, lai
  pēc iespējas samazinātu
  atkarību no
  fosilajiem energoresursiem
  un mazinātu transporta ietekmi uz vidi
  un klimatu
  , un direktīvā ir noteikts, ka dalībvalstīm līdz 2025. gada 31. decembrim jānodrošina publiski pieejami uzlādes un uzpildes punkti. Kā izklāstīts Komisijas 2017. gada novembra priekšlikumos (8), ja tirgus apstākļi nerada pietiekamu stimulu, ir vajadzīgs visaptverošs pasākumu kopums, lai veicinātu mazemisiju mobilitāti, tostarp finansiāls atbalsts.

| (12) | Komisija sava paziņojuma “Mobilitāte Eiropai: droša, savienota un tīra” (9) kontekstā uzsvēra, ka automatizēti transportlīdzekļi un progresīvas savienotības sistēmas transportlīdzekļus padarīs drošākus, ar tiem būs vieglāk dalīties un tie būs vieglāk pieejami iedzīvotājiem, tostarp tiem, kuriem mobilitātes pakalpojumi šobrīd nav pieejami, piemēram, veci cilvēki un
  personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām
  . Šajā sakarā Komisija ierosināja arī “ES stratēģisku rīcības plānu par ceļu satiksmes drošību” un pārskatīt Direktīvu 2008/96/EK par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību.
  Tādā pašā veidā citi noteikumi, piemēram, Direktīva 2004/54/EK par minimālajām drošības prasībām Eiropas autoceļu tīkla tuneļiem, ir jāpielāgo jaunajiem transporta nozares drošuma un digitalizācijas standartiem. Drošuma uzlabošanai jābūt prioritātei arī dzelzceļa nozarē. Īpaši svarīgi ir investēt pārbrauktuvju drošumā (proti, signālierīcēs un infrastruktūras uzlabošanā). Eiropas Savienībā 2012. gadā notika 573 nopietni nelaimes gadījumi uz 114 000 pārbrauktuvju, kā rezultātā 369 cilvēki gāja bojā un 339 guva smagus ievainojumus (ERA 2014. gada ziņojums). Tādēļ nepieciešams visā ES apzināt pārbrauktuves, kas rada augstu drošuma risku, lai ieguldītu uzlabojumos šķērsošanas infrastruktūrā, kuru galu galā vajadzētu aizstāt ar tiltiem un tuneļiem. |
| --- | --- |

(12)

Komisija sava paziņojuma “Mobilitāte Eiropai: droša, savienota un tīra” (9) kontekstā uzsvēra, ka automatizēti transportlīdzekļi un progresīvas savienotības sistēmas transportlīdzekļus padarīs drošākus, ar tiem būs vieglāk dalīties un tie būs vieglāk pieejami iedzīvotājiem, tostarp tiem, kuriem mobilitātes pakalpojumi šobrīd nav pieejami, piemēram, veci cilvēki un
  personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām
  . Šajā sakarā Komisija ierosināja arī “ES stratēģisku rīcības plānu par ceļu satiksmes drošību” un pārskatīt Direktīvu 2008/96/EK par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību.
  Tādā pašā veidā citi noteikumi, piemēram, Direktīva 2004/54/EK par minimālajām drošības prasībām Eiropas autoceļu tīkla tuneļiem, ir jāpielāgo jaunajiem transporta nozares drošuma un digitalizācijas standartiem. Drošuma uzlabošanai jābūt prioritātei arī dzelzceļa nozarē. Īpaši svarīgi ir investēt pārbrauktuvju drošumā (proti, signālierīcēs un infrastruktūras uzlabošanā). Eiropas Savienībā 2012. gadā notika 573 nopietni nelaimes gadījumi uz 114 000 pārbrauktuvju, kā rezultātā 369 cilvēki gāja bojā un 339 guva smagus ievainojumus (ERA 2014. gada ziņojums). Tādēļ nepieciešams visā ES apzināt pārbrauktuves, kas rada augstu drošuma risku, lai ieguldītu uzlabojumos šķērsošanas infrastruktūrā, kuru galu galā vajadzētu aizstāt ar tiltiem un tuneļiem.

| (13) | Lai uzlabotu transporta projektu pabeigšanu mazāk attīstītās tīkla daļās, Kohēzijas fonda piešķīrums būtu jāpārvieto programmai transporta projektu finansēšanai dalībvalstīs, kas ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda. Sākotnējā posmā ▌finansējuma saņemšanai atbilstīgo projektu atlasē būtu jāņem vērā Kohēzijas fonda piešķīrumi dalībvalstīm.
  Sākotnējā posma beigās programmai pārvietotie līdzekļi, kas nav piešķirti transporta infrastruktūras projektam,
  konkursa kārtībā būtu jāpiešķir projektiem, ko īsteno dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, piešķirot prioritāti pārrobežu savienojumiem un trūkstošo savienojumu izveidei. Komisijai būtu jāatbalsta dalībvalstis, kas ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, to pūlēs sagatavot piemērotu projektu sarakstu, jo īpaši stiprinot attiecīgo valsts pārvaldes iestāžu institucionālo spēju. |
| --- | --- |

(13)

Lai uzlabotu transporta projektu pabeigšanu mazāk attīstītās tīkla daļās, Kohēzijas fonda piešķīrums būtu jāpārvieto programmai transporta projektu finansēšanai dalībvalstīs, kas ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda. Sākotnējā posmā ▌finansējuma saņemšanai atbilstīgo projektu atlasē būtu jāņem vērā Kohēzijas fonda piešķīrumi dalībvalstīm.
  Sākotnējā posma beigās programmai pārvietotie līdzekļi, kas nav piešķirti transporta infrastruktūras projektam,
  konkursa kārtībā būtu jāpiešķir projektiem, ko īsteno dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, piešķirot prioritāti pārrobežu savienojumiem un trūkstošo savienojumu izveidei. Komisijai būtu jāatbalsta dalībvalstis, kas ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, to pūlēs sagatavot piemērotu projektu sarakstu, jo īpaši stiprinot attiecīgo valsts pārvaldes iestāžu institucionālo spēju.

| (14) | Ievērojot 2017. gada novembra Kopīgo paziņojumu par
  divējādās
  mobilitātes uzlabošanu Eiropas Savienībā (10), Militārās mobilitātes rīcības plānā, ko 2018. gada 28. martā pieņēma Komisija un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (11), bija uzsvērts, ka transporta infrastruktūras politika rada izdevību palielināt sinerģiju starp aizsardzības vajadzībām un TEN-T
  ar kopējo mērķi uzlabot mobilitāti visā Savienībā
  . Rīcības plānā ir paredzēts, ka līdz 2018. gada vidum Padome ir aicināta apsvērt un validēt militārās prasības saistībā ar transporta infrastruktūru un ka līdz 2019. gadam Komisijas dienesti norādīs tās Eiropas Transporta tīkla daļas, kas ir piemērotas
  arī
  infrastruktūras
  divējādai (civilajai un aizsardzības) izmantošanai
  , tostarp
  ja ir iespējams uzlabot
  pašreizējo infrastruktūru.
  Infrastruktūra vienmēr būs paredzēta divējādam lietojumam.
  Savienības finansējums divējāda lietojuma projektu īstenošanai būtu jāizmanto ar programmas starpniecību, pamatojoties uz ▌darba programmām
  un izmantojot izmērāmas darbības, kuras atbilst piemērojamajām prasībām
  , kas noteiktas rīcības plāna kontekstā. |
| --- | --- |

(14)

Ievērojot 2017. gada novembra Kopīgo paziņojumu par
  divējādās
  mobilitātes uzlabošanu Eiropas Savienībā (10), Militārās mobilitātes rīcības plānā, ko 2018. gada 28. martā pieņēma Komisija un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (11), bija uzsvērts, ka transporta infrastruktūras politika rada izdevību palielināt sinerģiju starp aizsardzības vajadzībām un TEN-T
  ar kopējo mērķi uzlabot mobilitāti visā Savienībā
  . Rīcības plānā ir paredzēts, ka līdz 2018. gada vidum Padome ir aicināta apsvērt un validēt militārās prasības saistībā ar transporta infrastruktūru un ka līdz 2019. gadam Komisijas dienesti norādīs tās Eiropas Transporta tīkla daļas, kas ir piemērotas
  arī
  infrastruktūras
  divējādai (civilajai un aizsardzības) izmantošanai
  , tostarp
  ja ir iespējams uzlabot
  pašreizējo infrastruktūru.
  Infrastruktūra vienmēr būs paredzēta divējādam lietojumam.
  Savienības finansējums divējāda lietojuma projektu īstenošanai būtu jāizmanto ar programmas starpniecību, pamatojoties uz ▌darba programmām
  un izmantojot izmērāmas darbības, kuras atbilst piemērojamajām prasībām
  , kas noteiktas rīcības plāna kontekstā.

| (14a) | Divējādās (civilās un aizsardzības) mobilitātes rīcības plāns Savienībā ieviests, lai sasniegtu vispārējo mērķi — uzlabot mobilitāti ES, vienlaikus risinot loģistikas un mobilitātes uzdevumus, kas izvirzīti kopējā drošības un aizsardzības politikā (KDAP); tādēļ ir ļoti svarīgi saskaņot pārrobežu standartus un muitas noteikumus, kā arī administratīvās un likumdošanas procedūras. ES kopuzņēmumiem cita starpā ir būtiska loma sniegt ieguldījumu, lai saskaņotu administratīvās un likumdošanas procedūras gan attiecībā uz EISI, gan Divējādās (civilās un aizsardzības) mobilitātes rīcības plānu; divējādā (civilā un aizsardzība) mobilitāte sekmēs EISI pilnveidi, jo īpaši attiecībā uz budžeta jautājumiem un pasākumiem jauno nākotnes vajadzību nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(14a)

Divējādās (civilās un aizsardzības) mobilitātes rīcības plāns Savienībā ieviests, lai sasniegtu vispārējo mērķi — uzlabot mobilitāti ES, vienlaikus risinot loģistikas un mobilitātes uzdevumus, kas izvirzīti kopējā drošības un aizsardzības politikā (KDAP); tādēļ ir ļoti svarīgi saskaņot pārrobežu standartus un muitas noteikumus, kā arī administratīvās un likumdošanas procedūras. ES kopuzņēmumiem cita starpā ir būtiska loma sniegt ieguldījumu, lai saskaņotu administratīvās un likumdošanas procedūras gan attiecībā uz EISI, gan Divējādās (civilās un aizsardzības) mobilitātes rīcības plānu; divējādā (civilā un aizsardzība) mobilitāte sekmēs EISI pilnveidi, jo īpaši attiecībā uz budžeta jautājumiem un pasākumiem jauno nākotnes vajadzību nodrošināšanai.

| (15) | Paziņojumā “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (12) Komisija uzsvēra tālāko reģionu īpašās transporta,
  enerģētikas un digitālās
  vajadzības un vajadzību nodrošināt
  atbilstošu
  Savienības atbalstu minēto vajadzību apmierināšanai, tostarp ar programmas starpniecību
  piemērojot līdzfinansējuma likmes līdz 85 %
  . |
| --- | --- |

(15)

Paziņojumā “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (12) Komisija uzsvēra tālāko reģionu īpašās transporta,
  enerģētikas un digitālās
  vajadzības un vajadzību nodrošināt
  atbilstošu
  Savienības atbalstu minēto vajadzību apmierināšanai, tostarp ar programmas starpniecību
  piemērojot līdzfinansējuma likmes līdz 85 %
  .

| (16) | Ņemot vērā būtiskās investīciju vajadzības, lai virzītos uz TEN-T pamattīkla pabeigšanu līdz 2030. gadam (tiek lēstas 350 miljardu EUR apmērā laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam) un TEN-T visaptverošā tīkla pabeigšanu līdz 2050. gadam, kā arī dekarbonizācijas, digitalizācijas un pilsētattīstības investīciju vajadzības (tiek lēstas 700 miljardu EUR apmērā laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam), ir saprātīgi
  saglabāt pienācīgu transporta nozares budžetu atbilstoši tam, kas tika paredzēts 2014.–2020. gada plānošanas perioda sākumā,
  izmantot dažādās ES finansēšanas programmas un instrumentus pēc iespējas efektīvāk
  un tādējādi maksimizēt
  Savienības atbalstīto investīciju pievienoto vērtību. Tas tiktu panākts ar racionalizētu investīciju procesu, nodrošinot redzamību transporta jomas plānošanā un saskaņotību attiecīgajās Savienības programmās, proti, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā, Eiropas Reģionālās attīstības fondā (ERAF), Kohēzijas fondā un InvestEU. Īpašu vajadzību gadījumā būtu jāņem vērā veicinošie nosacījumi, kas uzskaitīti IV pielikumā Regulā (ES) XXX [Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu]. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā būtiskās investīciju vajadzības, lai virzītos uz TEN-T pamattīkla pabeigšanu līdz 2030. gadam (tiek lēstas 350 miljardu EUR apmērā laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam) un TEN-T visaptverošā tīkla pabeigšanu līdz 2050. gadam, kā arī dekarbonizācijas, digitalizācijas un pilsētattīstības investīciju vajadzības (tiek lēstas 700 miljardu EUR apmērā laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam), ir saprātīgi
  saglabāt pienācīgu transporta nozares budžetu atbilstoši tam, kas tika paredzēts 2014.–2020. gada plānošanas perioda sākumā,
  izmantot dažādās ES finansēšanas programmas un instrumentus pēc iespējas efektīvāk
  un tādējādi maksimizēt
  Savienības atbalstīto investīciju pievienoto vērtību. Tas tiktu panākts ar racionalizētu investīciju procesu, nodrošinot redzamību transporta jomas plānošanā un saskaņotību attiecīgajās Savienības programmās, proti, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā, Eiropas Reģionālās attīstības fondā (ERAF), Kohēzijas fondā un InvestEU. Īpašu vajadzību gadījumā būtu jāņem vērā veicinošie nosacījumi, kas uzskaitīti IV pielikumā Regulā (ES) XXX [Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu].

| (17) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 347/2013 (13) ir noteiktas Eiropas energoinfrastruktūras prioritātes, kas jāīsteno, lai sasniegtu Savienības enerģētikas un klimata politikas mērķus, un paredzēti noteikumi, lai identificētu kopīgu interešu projektus, kas vajadzīgi, lai īstenotu noteiktās prioritātes, un izklāstīti pasākumi atļauju piešķiršanas, sabiedrības iesaistīšanas un regulējuma jomā, lai paātrinātu un/vai atvieglotu minēto projektu īstenošanu, tostarp noteikti kritēriji, saskaņā ar kuriem šādi projekti ir tiesīgi saņemt Savienības finansiālu atbalstu.
  Kopīgu interešu projektu un TEN-E pamatnostādņu saraksts būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā Parīzes nolīguma mērķus un uzdevumus, kā arī Savienības klimata un enerģētikas mērķus 2030. gadam un turpmākajiem gadiem
  . |
| --- | --- |

(17)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 347/2013 (13) ir noteiktas Eiropas energoinfrastruktūras prioritātes, kas jāīsteno, lai sasniegtu Savienības enerģētikas un klimata politikas mērķus, un paredzēti noteikumi, lai identificētu kopīgu interešu projektus, kas vajadzīgi, lai īstenotu noteiktās prioritātes, un izklāstīti pasākumi atļauju piešķiršanas, sabiedrības iesaistīšanas un regulējuma jomā, lai paātrinātu un/vai atvieglotu minēto projektu īstenošanu, tostarp noteikti kritēriji, saskaņā ar kuriem šādi projekti ir tiesīgi saņemt Savienības finansiālu atbalstu.
  Kopīgu interešu projektu un TEN-E pamatnostādņu saraksts būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā Parīzes nolīguma mērķus un uzdevumus, kā arī Savienības klimata un enerģētikas mērķus 2030. gadam un turpmākajiem gadiem
  .

| (18) | Direktīvā [pārstrādātā Atjaunojamo energoresursu direktīva] ir uzsvērta vajadzība izveidot veicinošu satvaru, kas ietver Savienības fondu labāku izmantošanu, ar skaidru atsauci uz veicinošām darbībām, lai atbalstītu pārrobežu sadarbību atjaunojamo energoresursu jomā. |
| --- | --- |

(18)

Direktīvā [pārstrādātā Atjaunojamo energoresursu direktīva] ir uzsvērta vajadzība izveidot veicinošu satvaru, kas ietver Savienības fondu labāku izmantošanu, ar skaidru atsauci uz veicinošām darbībām, lai atbalstītu pārrobežu sadarbību atjaunojamo energoresursu jomā.

| (19) | Lai gan tīkla infrastruktūras pabeigšana joprojām ir prioritāte, kas vajadzīga, lai varētu attīstīt atjaunojamo energoresursu enerģiju, pārrobežu sadarbības integrēšana atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā
  , kā arī viedas un efektīvas energosistēmas izveide, ietverot uzglabāšanas un pieprasījumreakcijas risinājumus, kuri palīdzētu sabalansēt tīklu,
  atspoguļo pieeju, kas pieņemta ar iniciatīvu “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, ar kopēju atbildību sasniegt vērienīgu mērķrādītāju atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā 2030. gadā un mainīto politikas kontekstu
  , nodrošinot godīgu un atbilstošu sociālo pāreju,
  ar vērienīgiem ilgtermiņa dekarbonizācijas mērķiem. |
| --- | --- |

(19)

Lai gan tīkla infrastruktūras pabeigšana joprojām ir prioritāte, kas vajadzīga, lai varētu attīstīt atjaunojamo energoresursu enerģiju, pārrobežu sadarbības integrēšana atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā
  , kā arī viedas un efektīvas energosistēmas izveide, ietverot uzglabāšanas un pieprasījumreakcijas risinājumus, kuri palīdzētu sabalansēt tīklu,
  atspoguļo pieeju, kas pieņemta ar iniciatīvu “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, ar kopēju atbildību sasniegt vērienīgu mērķrādītāju atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā 2030. gadā un mainīto politikas kontekstu
  , nodrošinot godīgu un atbilstošu sociālo pāreju,
  ar vērienīgiem ilgtermiņa dekarbonizācijas mērķiem.

| (20) | Ņemot vērā Savienības dekarbonizācijas programmu, būtiskas ir inovatīvas infrastruktūras tehnoloģijas, kas veicina pāreju uz
  mazemisiju
  enerģētikas un mobilitātes sistēmām un uzlabo energoapgādes drošību
  , cenšoties panākt lielāku Savienības enerģētisko neatkarību
  . Konkrētāk, Komisija 2017. gada 23. novembra paziņojumā “Eiropas energotīklu nostiprināšana” (14) uzsvēra, ka elektroenerģija, kuras ražošanā pusi no visa apjoma līdz 2030. gadam veidos atjaunojamo energoresursu enerģija, tiks izmantota par arvien lielāku virzītājspēku to nozaru dekarbonizācijai, kurās līdz šim dominēja fosilais kurināmais, piemēram, transporta, rūpniecības, kā arī siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē, tāpēc attiecīgi Eiropas energoinfrastruktūras politikā arvien lielāks uzsvars
  jāliek
  uz elektroenerģijas starpsavienojumiem, elektroenerģijas akumulāciju, viedo energotīklu projektiem
  un investīcijām gāzes infrastruktūrā
  . Lai atbalstītu Savienības dekarbonizācijas mērķus,
  iekšējā tirgus integrāciju un energoapgādes drošību,
  pienācīga vērība un prioritāte būtu jāpiešķir tehnoloģijām un projektiem, kas veicina pāreju uz
  mazemisiju
  ekonomiku. Komisija izvirzīs mērķi palielināt to viedo energotīklu projektu, elektroenerģijas akumulācijas projektu, kā arī oglekļa dioksīda transportēšanas pārrobežu projektu skaitu, kuri atbalstāmi programmas ietvaros. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā Savienības dekarbonizācijas programmu, būtiskas ir inovatīvas infrastruktūras tehnoloģijas, kas veicina pāreju uz
  mazemisiju
  enerģētikas un mobilitātes sistēmām un uzlabo energoapgādes drošību
  , cenšoties panākt lielāku Savienības enerģētisko neatkarību
  . Konkrētāk, Komisija 2017. gada 23. novembra paziņojumā “Eiropas energotīklu nostiprināšana” (14) uzsvēra, ka elektroenerģija, kuras ražošanā pusi no visa apjoma līdz 2030. gadam veidos atjaunojamo energoresursu enerģija, tiks izmantota par arvien lielāku virzītājspēku to nozaru dekarbonizācijai, kurās līdz šim dominēja fosilais kurināmais, piemēram, transporta, rūpniecības, kā arī siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē, tāpēc attiecīgi Eiropas energoinfrastruktūras politikā arvien lielāks uzsvars
  jāliek
  uz elektroenerģijas starpsavienojumiem, elektroenerģijas akumulāciju, viedo energotīklu projektiem
  un investīcijām gāzes infrastruktūrā
  . Lai atbalstītu Savienības dekarbonizācijas mērķus,
  iekšējā tirgus integrāciju un energoapgādes drošību,
  pienācīga vērība un prioritāte būtu jāpiešķir tehnoloģijām un projektiem, kas veicina pāreju uz
  mazemisiju
  ekonomiku. Komisija izvirzīs mērķi palielināt to viedo energotīklu projektu, elektroenerģijas akumulācijas projektu, kā arī oglekļa dioksīda transportēšanas pārrobežu projektu skaitu, kuri atbalstāmi programmas ietvaros.

| (20a) | Ir vajadzīgs atbalsts viedo tīklu projektiem, kuri integrē elektroenerģijas ražošanu, sadali vai patēriņu, izmantojot reāllaika sistēmu pārvaldību un ietekmējot pārrobežu elektroenerģijas plūsmas. Enerģētikas projektiem arī turpmāk būtu jāatspoguļo viedo tīklu būtiskā nozīme enerģētikas pārkārtošanā, un programmas atbalstam vajadzētu palīdzēt pārvarēt finansējuma trūkumu, kurš pašlaik kavē investīcijas viedo energotīklu tehnoloģijas plašā izmantošanā. |
| --- | --- |

(20a)

Ir vajadzīgs atbalsts viedo tīklu projektiem, kuri integrē elektroenerģijas ražošanu, sadali vai patēriņu, izmantojot reāllaika sistēmu pārvaldību un ietekmējot pārrobežu elektroenerģijas plūsmas. Enerģētikas projektiem arī turpmāk būtu jāatspoguļo viedo tīklu būtiskā nozīme enerģētikas pārkārtošanā, un programmas atbalstam vajadzētu palīdzēt pārvarēt finansējuma trūkumu, kurš pašlaik kavē investīcijas viedo energotīklu tehnoloģijas plašā izmantošanā.

| (20b) | Attiecībā uz elektrotīklu starpsavienojumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/... [par Enerģētikas savienības pārvaldību] 2030. gadam ir noteikts elektrotīklu starpsavienojumu starp dalībvalstīm 15 % mērķis. Programmai būtu jāveicina šā mērķa sasniegšana. |
| --- | --- |

(20b)

Attiecībā uz elektrotīklu starpsavienojumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/... [par Enerģētikas savienības pārvaldību] 2030. gadam ir noteikts elektrotīklu starpsavienojumu starp dalībvalstīm 15 % mērķis. Programmai būtu jāveicina šā mērķa sasniegšana.

| (21) | Digitālā vienotā tirgus izveide ir atkarīga no pamatā esošās digitālās savienotības infrastruktūras. Eiropas rūpniecības digitalizācija un, piemēram, transporta, enerģētikas, veselības aprūpes un valsts pārvaldes nozares modernizācija ir atkarīga no vispārējas piekļuves uzticamiem, cenas ziņā pieejamiem, augstas un ļoti augstas veiktspējas tīkliem. Digitālā savienotība ir kļuvusi par vienu no būtiskiem faktoriem ekonomisko, sociālo un teritoriālo atšķirību novēršanai, atbalstot vietējās ekonomikas modernizāciju un nodrošinot pamatu saimniecisko darbību dažādošanai. Programmas intervences apmērs digitālās savienotības infrastruktūras jomā būtu jāpielāgo, lai atspoguļotu tās pieaugošo nozīmīgumu ekonomikai un sabiedrībai kopumā. Tāpēc ir jānosaka kopīgu interešu digitālās savienotības infrastruktūras projekti, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu Savienības digitālā vienotā tirgus mērķus, un jāatceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 283/2014 (15). |
| --- | --- |

(21)

Digitālā vienotā tirgus izveide ir atkarīga no pamatā esošās digitālās savienotības infrastruktūras. Eiropas rūpniecības digitalizācija un, piemēram, transporta, enerģētikas, veselības aprūpes un valsts pārvaldes nozares modernizācija ir atkarīga no vispārējas piekļuves uzticamiem, cenas ziņā pieejamiem, augstas un ļoti augstas veiktspējas tīkliem. Digitālā savienotība ir kļuvusi par vienu no būtiskiem faktoriem ekonomisko, sociālo un teritoriālo atšķirību novēršanai, atbalstot vietējās ekonomikas modernizāciju un nodrošinot pamatu saimniecisko darbību dažādošanai. Programmas intervences apmērs digitālās savienotības infrastruktūras jomā būtu jāpielāgo, lai atspoguļotu tās pieaugošo nozīmīgumu ekonomikai un sabiedrībai kopumā. Tāpēc ir jānosaka kopīgu interešu digitālās savienotības infrastruktūras projekti, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu Savienības digitālā vienotā tirgus mērķus, un jāatceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 283/2014 (15).

| (22) | Paziņojumā “Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību” (16) (Gigabitu sabiedrības stratēģija) ir izklāstīti stratēģiskie mērķi 2025. gadam, ņemot vērā digitālās savienotības infrastruktūrā veikto investīciju optimizēšanu. Direktīvas (ES) 2018/XXX [Eiropas Elektronisko sakaru kodekss] mērķis cita starpā ir radīt normatīvo vidi, kas stimulē privātās investīcijas digitālās savienotības tīklos. Tomēr ir skaidrs, ka izvērstajiem tīkliem
  būs steidzami jāpievērš lielāka uzmanība, ņemot vērā to izmaksu nepietiekamo lietderību
  visā Savienībā dažādu faktoru, piemēram, nošķirtības un teritoriālās/ģeogrāfiskas specifikas, maza iedzīvotāju blīvuma, un dažādu sociālekonomisko faktoru dēļ. Tāpēc
  programmai
  būtu
  jācenšas panākt līdzsvars starp lauku apvidiem un pilsētu teritorijām, lai
  veicinātu to stratēģisko mērķu sasniegšanu, kas noteikti Gigabitu sabiedrības stratēģijā, papildinot sniegto atbalstu ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanai citās programmās, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondā (ERAF), Kohēzijas fondā un InvestEU fondā. |
| --- | --- |

(22)

Paziņojumā “Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību” (16) (Gigabitu sabiedrības stratēģija) ir izklāstīti stratēģiskie mērķi 2025. gadam, ņemot vērā digitālās savienotības infrastruktūrā veikto investīciju optimizēšanu. Direktīvas (ES) 2018/XXX [Eiropas Elektronisko sakaru kodekss] mērķis cita starpā ir radīt normatīvo vidi, kas stimulē privātās investīcijas digitālās savienotības tīklos. Tomēr ir skaidrs, ka izvērstajiem tīkliem
  būs steidzami jāpievērš lielāka uzmanība, ņemot vērā to izmaksu nepietiekamo lietderību
  visā Savienībā dažādu faktoru, piemēram, nošķirtības un teritoriālās/ģeogrāfiskas specifikas, maza iedzīvotāju blīvuma, un dažādu sociālekonomisko faktoru dēļ. Tāpēc
  programmai
  būtu
  jācenšas panākt līdzsvars starp lauku apvidiem un pilsētu teritorijām, lai
  veicinātu to stratēģisko mērķu sasniegšanu, kas noteikti Gigabitu sabiedrības stratēģijā, papildinot sniegto atbalstu ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanai citās programmās, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondā (ERAF), Kohēzijas fondā un InvestEU fondā.

| (23) | Lai gan visi digitālās savienotības tīkli, kas savienoti ar internetu, ir Eiropas mēroga tīkli, galvenokārt tāpēc, ka tie nodrošina lietotņu un pakalpojumu darbību, piešķirot atbalstu ar programmas starpniecību, prioritāte būtu jāpiešķir darbībām, kurām ir vislielākā paredzamā ietekme uz digitālo vienoto tirgu, inter alia tās pielāgojot paziņojumā par Gigabitu sabiedrības stratēģiju noteiktajiem mērķiem, kā arī uz ekonomikas un sabiedrības digitalizēšanos, ņemot vērā novērotās tirgus nepilnības un īstenošanas šķēršļus. |
| --- | --- |

(23)

Lai gan visi digitālās savienotības tīkli, kas savienoti ar internetu, ir Eiropas mēroga tīkli, galvenokārt tāpēc, ka tie nodrošina lietotņu un pakalpojumu darbību, piešķirot atbalstu ar programmas starpniecību, prioritāte būtu jāpiešķir darbībām, kurām ir vislielākā paredzamā ietekme uz digitālo vienoto tirgu, inter alia tās pielāgojot paziņojumā par Gigabitu sabiedrības stratēģiju noteiktajiem mērķiem, kā arī uz ekonomikas un sabiedrības digitalizēšanos, ņemot vērā novērotās tirgus nepilnības un īstenošanas šķēršļus.

| (24) | Skolas, universitātes, bibliotēkas, vietējās, reģionālās vai valsts pārvaldes iestādes, galvenie sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji, slimnīcas un medicīnas centri, transporta mezgli un uzņēmumi, kas plaši izmanto digitālās tehnoloģijas, ir struktūras un vietas, kas var izraisīt būtiskas sociālekonomiskās norises teritorijā, kur tās atrodas
  , tostarp lauku apvidos un mazapdzīvotās vietās
  . Šādiem sociālekonomiskajiem virzītājspēkiem jābūt gigabitu savienotības avangardā, lai Eiropas iedzīvotājiem, uzņēmumiem un vietējām kopienām nodrošinātu piekļuvi vislabākajiem pakalpojumiem un lietotnēm. Programmai būtu jāatbalsta gigabitu savienotības,
  ātrdarbīgas savienotības, tostarp vismodernākās mobilās savienotības,
  pieejamība minētajiem sociālekonomiskajiem virzītājspēkiem, lai maksimāli palielinātu to pozitīvās papildu sekas plašākā ekonomikā un sabiedrībā, cita starpā palielinot savienotības un pakalpojumu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(24)

Skolas, universitātes, bibliotēkas, vietējās, reģionālās vai valsts pārvaldes iestādes, galvenie sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji, slimnīcas un medicīnas centri, transporta mezgli un uzņēmumi, kas plaši izmanto digitālās tehnoloģijas, ir struktūras un vietas, kas var izraisīt būtiskas sociālekonomiskās norises teritorijā, kur tās atrodas
  , tostarp lauku apvidos un mazapdzīvotās vietās
  . Šādiem sociālekonomiskajiem virzītājspēkiem jābūt gigabitu savienotības avangardā, lai Eiropas iedzīvotājiem, uzņēmumiem un vietējām kopienām nodrošinātu piekļuvi vislabākajiem pakalpojumiem un lietotnēm. Programmai būtu jāatbalsta gigabitu savienotības,
  ātrdarbīgas savienotības, tostarp vismodernākās mobilās savienotības,
  pieejamība minētajiem sociālekonomiskajiem virzītājspēkiem, lai maksimāli palielinātu to pozitīvās papildu sekas plašākā ekonomikā un sabiedrībā, cita starpā palielinot savienotības un pakalpojumu pieprasījumu.

| (25) | Turklāt, ņemot vērā WiFi4EU iniciatīvas panākumus, programmai būtu jāturpina atbalstīt bezmaksas,
  drošas,
  augstas kvalitātes, vietējas bezvadu savienotības nodrošināšanu vietējās sabiedriskās dzīves centros, tostarp struktūrās, kam ir sabiedriska misija, piemēram, publiskās iestādēs un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas struktūrās, kā arī plašai sabiedrībai pieejamās vietās āra apstākļos, lai popularizētu ES digitālo vīziju vietējās kopienās. |
| --- | --- |

(25)

Turklāt, ņemot vērā WiFi4EU iniciatīvas panākumus, programmai būtu jāturpina atbalstīt bezmaksas,
  drošas,
  augstas kvalitātes, vietējas bezvadu savienotības nodrošināšanu vietējās sabiedriskās dzīves centros, tostarp struktūrās, kam ir sabiedriska misija, piemēram, publiskās iestādēs un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas struktūrās, kā arī plašai sabiedrībai pieejamās vietās āra apstākļos, lai popularizētu ES digitālo vīziju vietējās kopienās.

| (25a) | Digitālā infrastruktūra ir svarīgs pamats inovācijai. Lai programma maksimizētu ietekmi, tai būtu jākoncentrējas uz infrastruktūras finansēšanu. Tāpēc individuāli digitālie pakalpojumi un lietojumi, piemēram, tādi, kas izmanto dažādas sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas vai mākslīgo intelektu, būtu jāizslēdz no programmas darbības jomas un tā vietā tiem būtu jāpievēršas citos instrumentos, piemēram, programmā “Digitālā Eiropa”. Svarīgi ir arī maksimāli palielināt sinerģiju starp dažādām programmām. |
| --- | --- |

(25a)

Digitālā infrastruktūra ir svarīgs pamats inovācijai. Lai programma maksimizētu ietekmi, tai būtu jākoncentrējas uz infrastruktūras finansēšanu. Tāpēc individuāli digitālie pakalpojumi un lietojumi, piemēram, tādi, kas izmanto dažādas sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas vai mākslīgo intelektu, būtu jāizslēdz no programmas darbības jomas un tā vietā tiem būtu jāpievēršas citos instrumentos, piemēram, programmā “Digitālā Eiropa”. Svarīgi ir arī maksimāli palielināt sinerģiju starp dažādām programmām.

| (26) | Lai gaidāmie nākamās paaudzes digitālie pakalpojumi, piemēram, lietu interneta pakalpojumi un lietotnes, kas radīs būtiskus ieguvumus dažādām nozarēm un sabiedrībai kopumā, būtu dzīvotspējīgi, ir vajadzīgs nepārtraukts pārrobežu pārklājums ar 5G tīkliem, jo īpaši lai lietotājiem pārvietojoties un tīklā pieslēgtām lietām būtu iespēja saglabāt savienojumu ar internetu. Tomēr joprojām nav skaidrības par izmaksu dalīšanas scenārijiem saistībā ar 5G izvēršanu minētajās nozarēs, un dažās pamatjomās ir ļoti augsts iespējamas komerciālas izmantošanas risks. Paredzams, ka autoceļu koridori un dzelzceļa savienojumi būs galvenie jauno pirmā posma lietotņu objekti savienotas mobilitātes jomā, tāpēc tie ir būtiski pārrobežu projekti, kas finansējami atbilstoši šai programmai. |
| --- | --- |

(26)

Lai gaidāmie nākamās paaudzes digitālie pakalpojumi, piemēram, lietu interneta pakalpojumi un lietotnes, kas radīs būtiskus ieguvumus dažādām nozarēm un sabiedrībai kopumā, būtu dzīvotspējīgi, ir vajadzīgs nepārtraukts pārrobežu pārklājums ar 5G tīkliem, jo īpaši lai lietotājiem pārvietojoties un tīklā pieslēgtām lietām būtu iespēja saglabāt savienojumu ar internetu. Tomēr joprojām nav skaidrības par izmaksu dalīšanas scenārijiem saistībā ar 5G izvēršanu minētajās nozarēs, un dažās pamatjomās ir ļoti augsts iespējamas komerciālas izmantošanas risks. Paredzams, ka autoceļu koridori un dzelzceļa savienojumi būs galvenie jauno pirmā posma lietotņu objekti savienotas mobilitātes jomā, tāpēc tie ir būtiski pārrobežu projekti, kas finansējami atbilstoši šai programmai.

| (27) | Nesavienotām teritorijām visos Savienības apgabalos, tostarp centrālajos, ir nepietiekama caurlaides spēja un neizmantots potenciāls digitālajam vienotajam tirgum. Lielākajā daļā lauku un attālo apgabalu augstas kvalitātes interneta savienotībai var būt svarīga nozīme digitālās plaisas, izolētības un depopulācijas novēršanā, samazinot gan preču piegādes, gan pakalpojumu sniegšanas izmaksas un daļēji kompensējot nošķirtību. Augstas kvalitātes interneta savienojums ir nepieciešams jaunām ekonomiskām iespējām, piemēram, precīzajai lauksaimniecībai vai bioekonomikas attīstīšanai lauku apgabalos. Programmai būtu jāsekmē ļoti augstas veiktspējas fiksēta vai bezvadu interneta pieslēguma nodrošināšana visām Eiropas mājsaimniecībām gan laukos, gan pilsētās, koncentrējoties uz tā izvēršanu jomās, kur vērojamas noteikta līmeņa tirgus nepilnības, ko var novērst, izmantojot zemas intensitātes dotācijas. Šajā saistībā programmai būtu jāizvirza mērķis nodrošināt mājsaimniecību un teritoriju pilnīgu pārklājumu, jo ir ekonomiski neizdevīgi teritorijā, kurā jau ir pārklājums, trūkumus novērst vēlākā laikā. |
| --- | --- |

(27)

Nesavienotām teritorijām visos Savienības apgabalos, tostarp centrālajos, ir nepietiekama caurlaides spēja un neizmantots potenciāls digitālajam vienotajam tirgum. Lielākajā daļā lauku un attālo apgabalu augstas kvalitātes interneta savienotībai var būt svarīga nozīme digitālās plaisas, izolētības un depopulācijas novēršanā, samazinot gan preču piegādes, gan pakalpojumu sniegšanas izmaksas un daļēji kompensējot nošķirtību. Augstas kvalitātes interneta savienojums ir nepieciešams jaunām ekonomiskām iespējām, piemēram, precīzajai lauksaimniecībai vai bioekonomikas attīstīšanai lauku apgabalos. Programmai būtu jāsekmē ļoti augstas veiktspējas fiksēta vai bezvadu interneta pieslēguma nodrošināšana visām Eiropas mājsaimniecībām gan laukos, gan pilsētās, koncentrējoties uz tā izvēršanu jomās, kur vērojamas noteikta līmeņa tirgus nepilnības, ko var novērst, izmantojot zemas intensitātes dotācijas. Šajā saistībā programmai būtu jāizvirza mērķis nodrošināt mājsaimniecību un teritoriju pilnīgu pārklājumu, jo ir ekonomiski neizdevīgi teritorijā, kurā jau ir pārklājums, trūkumus novērst vēlākā laikā.

| (28) | Lai nodrošinātu vajadzīgo redundanci šādai svarīgai infrastruktūrai un palielinātu Savienības digitālo tīklu spēju un noturību, ir jāizvērš elektronisko sakaru pamattīkli, tostarp ar zemūdens kabeļiem, kas savieno Eiropas teritorijas ar trešām valstīm citos kontinentos vai savieno Eiropas salas vai aizjūras teritorijas ar kontinentālo daļu. Tomēr bez valsts atbalsta šādi projekti bieži ir komerciāli dzīvotnespējīgi. |
| --- | --- |

(28)

Lai nodrošinātu vajadzīgo redundanci šādai svarīgai infrastruktūrai un palielinātu Savienības digitālo tīklu spēju un noturību, ir jāizvērš elektronisko sakaru pamattīkli, tostarp ar zemūdens kabeļiem, kas savieno Eiropas teritorijas ar trešām valstīm citos kontinentos vai savieno Eiropas salas vai aizjūras teritorijas ar kontinentālo daļu. Tomēr bez valsts atbalsta šādi projekti bieži ir komerciāli dzīvotnespējīgi.

| (29) | Ar darbībām, kas veicina kopīgu interešu projektus digitālās savienotības infrastruktūras jomā, ievieš
  labāko pieejamo un atbilstošāko
  tehnoloģiju, ▌vienlaikus veidojot līdzsvaru starp vismodernākajām tehnoloģijām datu plūsmas kapacitātes, pārraides drošības, tīkla noturības
  , kiberdrošības
  un izmaksu efektivitātes ziņā, un tās būtu jānosaka par prioritāti darba programmās, ņemot vērā šajā regulā noteiktos kritērijus. Ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanā var ietvert pasīvo infrastruktūru, ņemot vērā to, ka maksimāli jāpalielina sociālekonomiskie, kā arī vides ieguvumi. Visbeidzot, nosakot prioritātes darbībām, ņem vērā iespējamās pozitīvās papildu sekas savienotības ziņā, piemēram, kad izvērsts projekts var uzlabot nākotnē veicamo izvēršanu ekonomisko pamatojumu, veicinot teritoriju un iedzīvotāju pārklājumu apgabalos, kas līdz šim nav bijuši aptverti. |
| --- | --- |

(29)

Ar darbībām, kas veicina kopīgu interešu projektus digitālās savienotības infrastruktūras jomā, ievieš
  labāko pieejamo un atbilstošāko
  tehnoloģiju, ▌vienlaikus veidojot līdzsvaru starp vismodernākajām tehnoloģijām datu plūsmas kapacitātes, pārraides drošības, tīkla noturības
  , kiberdrošības
  un izmaksu efektivitātes ziņā, un tās būtu jānosaka par prioritāti darba programmās, ņemot vērā šajā regulā noteiktos kritērijus. Ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanā var ietvert pasīvo infrastruktūru, ņemot vērā to, ka maksimāli jāpalielina sociālekonomiskie, kā arī vides ieguvumi. Visbeidzot, nosakot prioritātes darbībām, ņem vērā iespējamās pozitīvās papildu sekas savienotības ziņā, piemēram, kad izvērsts projekts var uzlabot nākotnē veicamo izvēršanu ekonomisko pamatojumu, veicinot teritoriju un iedzīvotāju pārklājumu apgabalos, kas līdz šim nav bijuši aptverti.

| (30) | Savienība ir izstrādājusi pati savu satelītu pozicionēšanas, navigācijas un laikiestates (PNT) tehnoloģiju (EGNOS/Galileo) un savu Zemes novērošanas sistēmu (Copernicus). Gan EGNOS/Galileo, gan Copernicus piedāvā progresīvus pakalpojumus, kas sniedz svarīgus ekonomiskus ieguvumus sabiedrībai un privātiem lietotājiem. Tāpēc ikvienai transporta, enerģētikas vai digitālajai infrastruktūrai, kas finansēta ar programmu un kurā izmantoti PNT vai Zemes novērošanas pakalpojumi, vajadzētu būt tehniski saderīgai ar EGNOS/Galileo un Copernicus. |
| --- | --- |

(30)

Savienība ir izstrādājusi pati savu satelītu pozicionēšanas, navigācijas un laikiestates (PNT) tehnoloģiju (EGNOS/Galileo) un savu Zemes novērošanas sistēmu (Copernicus). Gan EGNOS/Galileo, gan Copernicus piedāvā progresīvus pakalpojumus, kas sniedz svarīgus ekonomiskus ieguvumus sabiedrībai un privātiem lietotājiem. Tāpēc ikvienai transporta, enerģētikas vai digitālajai infrastruktūrai, kas finansēta ar programmu un kurā izmantoti PNT vai Zemes novērošanas pakalpojumi, vajadzētu būt tehniski saderīgai ar EGNOS/Galileo un Copernicus.

| (31) | Saskaņā ar pašreizējo programmu 2017. gadā izsludinātā pirmā finansējuma apvienošanas aicinājuma pozitīvie rezultāti apstiprināja, ka ES dotāciju kombinēšana ar finansējumu no Eiropas Investīciju bankas vai valsts attīstību veicinošām bankām, vai citām attīstības un publiskām finanšu iestādēm, kā arī no privātā sektora finanšu iestādēm un investoriem, tostarp izmantojot publiskās un privātās partnerības, ir svarīga un ka tā dod pievienoto vērtību.
  Finansējuma apvienošanai būtu jāpalīdz piesaistīt privātās investīcijas un nodrošināt publiskā sektora ieguldījuma sviras efektu saskaņā ar InvestEU programmas mērķiem.
  Tāpēc programmai būtu jāturpina
  atbalstīt darbības
  , kurās ir iespējams kombinēt ES dotācijas un citus finansējuma avotus.
  Transporta nozarē kombinēšanas darbībām nevajadzētu pārsniegt 10 % no atvēlētā finansējuma. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar pašreizējo programmu 2017. gadā izsludinātā pirmā finansējuma apvienošanas aicinājuma pozitīvie rezultāti apstiprināja, ka ES dotāciju kombinēšana ar finansējumu no Eiropas Investīciju bankas vai valsts attīstību veicinošām bankām, vai citām attīstības un publiskām finanšu iestādēm, kā arī no privātā sektora finanšu iestādēm un investoriem, tostarp izmantojot publiskās un privātās partnerības, ir svarīga un ka tā dod pievienoto vērtību.
  Finansējuma apvienošanai būtu jāpalīdz piesaistīt privātās investīcijas un nodrošināt publiskā sektora ieguldījuma sviras efektu saskaņā ar InvestEU programmas mērķiem.
  Tāpēc programmai būtu jāturpina
  atbalstīt darbības
  , kurās ir iespējams kombinēt ES dotācijas un citus finansējuma avotus.
  Transporta nozarē kombinēšanas darbībām nevajadzētu pārsniegt 10 % no atvēlētā finansējuma.

| (31a) | Kombinēšanas darbībām transporta nozarē primāri vajadzētu būt vērstām uz projektiem ar mērķi digitalizēt nozari, jo īpaši SESAR un ERTMS, no kuriem tiek sagaidīta finanšu atdeve; |
| --- | --- |

(31a)

Kombinēšanas darbībām transporta nozarē primāri vajadzētu būt vērstām uz projektiem ar mērķi digitalizēt nozari, jo īpaši SESAR un ERTMS, no kuriem tiek sagaidīta finanšu atdeve;

| (32) | Šīs programmas politikas mērķu sasniegšana notiks arī ar fonda InvestEU finanšu instrumentu un budžeta garantiju starpniecību. Programmas darbības būtu jāizmanto, lai
  veicinātu investīcijas
  , proporcionāli
  un atbilstoši novēršot
  tirgus nepilnības vai suboptimālu investīciju situāciju,
  tām nevajadzētu dublēt
  vai
  izspiest
  privāto finansējumu un
  būtu jānodrošina
  skaidra Eiropas pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

(32)

Šīs programmas politikas mērķu sasniegšana notiks arī ar fonda InvestEU finanšu instrumentu un budžeta garantiju starpniecību. Programmas darbības būtu jāizmanto, lai
  veicinātu investīcijas
  , proporcionāli
  un atbilstoši novēršot
  tirgus nepilnības vai suboptimālu investīciju situāciju,
  tām nevajadzētu dublēt
  vai
  izspiest
  privāto finansējumu un
  būtu jānodrošina
  skaidra Eiropas pievienotā vērtība.

| (33) | Lai atbalstītu integrētu inovāciju cikla attīstību, ir jānodrošina savstarpēja papildināmība starp inovatīvajiem risinājumiem, kas izstrādāti Savienības pētniecības un inovāciju programmās, un inovatīvajiem risinājumiem, kas izvērsti ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta atbalstu. Šajā sakarā sinerģija ar programmu “Apvārsnis Eiropa” nodrošinās, ka: (a) pētniecības un inovācijas vajadzības transporta, enerģētikas un digitālajā nozarē Eiropas Savienībā ir apzinātas un izveidotas programmas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesā; Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments
  cieši sadarbojas ar programmu “Apvārsnis Eiropa”
  inovatīvu tehnoloģiju un risinājumu plaša mēroga
  izvēršanā
  un
  ieviešanā
  transporta, enerģētikas un digitālās infrastruktūras jomā
  un šo nozaru sinerģijās
  , jo īpaši saistībā ar programmu “Apvārsnis Eiropa”; (c) tiks veicināta informācijas un datu apmaiņa starp programmu “Apvārsnis Eiropa” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, piemēram, izceļot programmas “Apvārsnis Eiropa” tehnoloģijas, kuras sasniegušas augstu tirgus gatavības pakāpi, ko varētu turpināt izvērst ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu. |
| --- | --- |

(33)

Lai atbalstītu integrētu inovāciju cikla attīstību, ir jānodrošina savstarpēja papildināmība starp inovatīvajiem risinājumiem, kas izstrādāti Savienības pētniecības un inovāciju programmās, un inovatīvajiem risinājumiem, kas izvērsti ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta atbalstu. Šajā sakarā sinerģija ar programmu “Apvārsnis Eiropa” nodrošinās, ka: (a) pētniecības un inovācijas vajadzības transporta, enerģētikas un digitālajā nozarē Eiropas Savienībā ir apzinātas un izveidotas programmas “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesā; Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments
  cieši sadarbojas ar programmu “Apvārsnis Eiropa”
  inovatīvu tehnoloģiju un risinājumu plaša mēroga
  izvēršanā
  un
  ieviešanā
  transporta, enerģētikas un digitālās infrastruktūras jomā
  un šo nozaru sinerģijās
  , jo īpaši saistībā ar programmu “Apvārsnis Eiropa”; (c) tiks veicināta informācijas un datu apmaiņa starp programmu “Apvārsnis Eiropa” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, piemēram, izceļot programmas “Apvārsnis Eiropa” tehnoloģijas, kuras sasniegušas augstu tirgus gatavības pakāpi, ko varētu turpināt izvērst ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu.

| (34) | Šī regula nosaka finansējumu visam laikposmam no 2021.gada līdz 2027. gadam, kas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa tādā nozīmē, kā to paredz [atsauce pēc vajadzības jāatjaunina atbilstoši jaunajam iestāžu nolīgumam: 17. punkts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību31].
  Lai saglabātu sākotnējo līdzsvaru, kā arī kompromisa lēmumus un tematiskos un teritoriālos piešķīrumus visā programmas darbības laikā, šāds finansējums būtu jāsaglabā visā programmas laikā un to nevajadzētu samazināt vai pārdalīt citām programmām. |
| --- | --- |

(34)

Šī regula nosaka finansējumu visam laikposmam no 2021.gada līdz 2027. gadam, kas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa tādā nozīmē, kā to paredz [atsauce pēc vajadzības jāatjaunina atbilstoši jaunajam iestāžu nolīgumam: 17. punkts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību31].
  Lai saglabātu sākotnējo līdzsvaru, kā arī kompromisa lēmumus un tematiskos un teritoriālos piešķīrumus visā programmas darbības laikā, šāds finansējums būtu jāsaglabā visā programmas laikā un to nevajadzētu samazināt vai pārdalīt citām programmām.

| (35) | Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir sistēma, kurā tiek apzinātas nacionālās reformu prioritātes un uzraudzīta to īstenošana. Atbalstot minētās reformu prioritātes, dalībvalstis izstrādā savu nacionālo daudzgadu investīciju stratēģiju. Minētā stratēģija būtu jāizklāsta kopā ar ikgadējām nacionālajām reformu programmām, izmantojot to kā veidu, lai iezīmētu un koordinētu prioritāros investīciju projektus, kuri atbalstāmi ar nacionālo un/vai Savienības finansējumu. Tām būtu arī jāpalīdz saskaņoti izmantot Savienības finansējumu un maksimāli palielināt pievienoto vērtību no finansiālā atbalsta, kas attiecīgi tiks saņemts, jo īpaši no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Kohēzijas fonda, Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcijas, InvestEU un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta. Finansiālais atbalsts būtu jāizmanto saskaņotā veidā, attiecīgā gadījumā ievērojot Savienības un nacionālos enerģētikas un klimata plānus. |
| --- | --- |

(35)

Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir sistēma, kurā tiek apzinātas nacionālās reformu prioritātes un uzraudzīta to īstenošana. Atbalstot minētās reformu prioritātes, dalībvalstis izstrādā savu nacionālo daudzgadu investīciju stratēģiju. Minētā stratēģija būtu jāizklāsta kopā ar ikgadējām nacionālajām reformu programmām, izmantojot to kā veidu, lai iezīmētu un koordinētu prioritāros investīciju projektus, kuri atbalstāmi ar nacionālo un/vai Savienības finansējumu. Tām būtu arī jāpalīdz saskaņoti izmantot Savienības finansējumu un maksimāli palielināt pievienoto vērtību no finansiālā atbalsta, kas attiecīgi tiks saņemts, jo īpaši no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Kohēzijas fonda, Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcijas, InvestEU un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta. Finansiālais atbalsts būtu jāizmanto saskaņotā veidā, attiecīgā gadījumā ievērojot Savienības un nacionālos enerģētikas un klimata plānus.

| ▌ | [balsojums pa daļām] |
| --- | --- |

▌

[balsojums pa daļām]

| (37) | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(37)

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (38) | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskajiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci. |
| --- | --- |

(38)

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskajiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci.

| (39) | Finanšu regula paredz noteikumus par dotāciju piešķiršanu. Lai ņemtu vērā programmas atbalstīto darbību specifiku un nodrošinātu saskaņotu īstenošanu programmas aptvertajās nozarēs, ir jāsniedz papildu norādījumi par atbilstības un dotāciju piešķiršanas kritērijiem.
  Turklāt Komisija un/vai izpildaģentūras, kas atbild par programmas īstenošanu, nav pilnvarotas attiecībā uz darbību atlasi un to finansējumu noteikt papildu pienākumus, kas nav paredzēti šajā regulā. Neatkāpjoties no Finanšu regulas, darba programmās atsevišķos gadījumos, kad uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus mērķiem nav stratēģiskas ietekmes, var paredzēt vienkāršotas procedūras. |
| --- | --- |

(39)

Finanšu regula paredz noteikumus par dotāciju piešķiršanu. Lai ņemtu vērā programmas atbalstīto darbību specifiku un nodrošinātu saskaņotu īstenošanu programmas aptvertajās nozarēs, ir jāsniedz papildu norādījumi par atbilstības un dotāciju piešķiršanas kritērijiem.
  Turklāt Komisija un/vai izpildaģentūras, kas atbild par programmas īstenošanu, nav pilnvarotas attiecībā uz darbību atlasi un to finansējumu noteikt papildu pienākumus, kas nav paredzēti šajā regulā. Neatkāpjoties no Finanšu regulas, darba programmās atsevišķos gadījumos, kad uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus mērķiem nav stratēģiskas ietekmes, var paredzēt vienkāršotas procedūras.

| (39a) | Saskaņā ar Finanšu regulu atlases un piešķiršanas kritēriji ir noteikti darba programmās. Transporta nozarē projekta kvalitāte un svarīgums būtu jānovērtē, arīdzan ņemot vērā tā paredzamo ietekmi uz ES savienotību, tā atbilstību pieejamības prasībām un stratēģiju attiecībā uz turpmākajām uzturēšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(39a)

Saskaņā ar Finanšu regulu atlases un piešķiršanas kritēriji ir noteikti darba programmās. Transporta nozarē projekta kvalitāte un svarīgums būtu jānovērtē, arīdzan ņemot vērā tā paredzamo ietekmi uz ES savienotību, tā atbilstību pieejamības prasībām un stratēģiju attiecībā uz turpmākajām uzturēšanas vajadzībām.

| (40) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (17), Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (18), Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (19) un Padomes Regulu (ES) 2017/193 (20) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvo izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var veikt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (21) paredzēto izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Prokuratūrai (EPPO) un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (17), Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (18), Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (19) un Padomes Regulu (ES) 2017/193 (20) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvo izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var veikt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (21) paredzēto izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Prokuratūrai (EPPO) un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

| (40a) | Veiksmīga programmas īstenošana ir īpaši atkarīga no sadarbības līmeņa starp struktūrām, kas piedalās kopējā projektā. Tāpēc ir jāatbalsta kopuzņēmuma struktūras izveide, tostarp izmantojot augstāka līmeņa līdzfinansējumu. |
| --- | --- |

(40a)

Veiksmīga programmas īstenošana ir īpaši atkarīga no sadarbības līmeņa starp struktūrām, kas piedalās kopējā projektā. Tāpēc ir jāatbalsta kopuzņēmuma struktūras izveide, tostarp izmantojot augstāka līmeņa līdzfinansējumu.

| (41) | Atbilstoši [atsauce pēc vajadzības jāatjaunina atbilstoši jaunajam lēmumam par AZT: Padomes Lēmuma 2013/755/ES 94. pantam (22)] personas un struktūras, kas nodibinātas aizjūras zemēs un teritorijās (AZT), ir tiesīgas saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir savienota. |
| --- | --- |

(41)

Atbilstoši [atsauce pēc vajadzības jāatjaunina atbilstoši jaunajam lēmumam par AZT: Padomes Lēmuma 2013/755/ES 94. pantam (22)] personas un struktūras, kas nodibinātas aizjūras zemēs un teritorijās (AZT), ir tiesīgas saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir savienota.

| (42) | Savienībai būtu jācenšas panākt saskaņotību un sinerģiju ar Savienības ārējās politikas programmām, tostarp pirmspievienošanās palīdzību, ņemot vērā saistības paziņojumā “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (23). |
| --- | --- |

(42)

Savienībai būtu jācenšas panākt saskaņotību un sinerģiju ar Savienības ārējās politikas programmām, tostarp pirmspievienošanās palīdzību, ņemot vērā saistības paziņojumā “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (23).

| (43) | Kad trešās valstis vai trešās valstīs nodibinātas struktūras piedalās darbībās, kas sniedz ieguldījumu kopīgu interešu projektos vai pārrobežu projektos atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, finansiālam atbalstam vajadzētu būt pieejamam tikai tad, ja tas ir vajadzīgs šo projektu mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(43)

Kad trešās valstis vai trešās valstīs nodibinātas struktūras piedalās darbībās, kas sniedz ieguldījumu kopīgu interešu projektos vai pārrobežu projektos atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, finansiālam atbalstam vajadzētu būt pieejamam tikai tad, ja tas ir vajadzīgs šo projektu mērķu sasniegšanai.

| (43a) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 85. pantu un attiecībā uz trešām valstīm, ar kurām Savienība nav noslēgusi daudzpusēju vai divpusēju nolīgumu, kas ES uzņēmumiem nodrošina salīdzināmu un efektīvu piekļuvi attiecīgo trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem, jebkādus piedāvājumus publisko piegādes līgumu slēgšanas tiesībām EISI līdzfinansētu projektu ietvaros var noraidīt, ja trešo valstu izcelsmes produktu īpatsvars pārsniedz 50 % no attiecīgo piedāvājumu veidojošo produktu kopējās vērtības. |
| --- | --- |

(43a)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 85. pantu un attiecībā uz trešām valstīm, ar kurām Savienība nav noslēgusi daudzpusēju vai divpusēju nolīgumu, kas ES uzņēmumiem nodrošina salīdzināmu un efektīvu piekļuvi attiecīgo trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem, jebkādus piedāvājumus publisko piegādes līgumu slēgšanas tiesībām EISI līdzfinansētu projektu ietvaros var noraidīt, ja trešo valstu izcelsmes produktu īpatsvars pārsniedz 50 % no attiecīgo piedāvājumu veidojošo produktu kopējās vērtības.

| (44) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu (24) šo programmu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības
  , piemēram, par klimatgatavību
  , vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, it īpaši dalībvalstīm.Komisijai būtu jāveic izvērtējumi un par tiem jāinformē Eiropas Parlaments, Padome, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja, lai izvērtētu finansējuma efektivitāti un lietderību un to, kā tas ietekmē programmas vispārējo mērķu sasniegšanu
  , un veiktu visas vajadzīgās korekcijas
  . |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu (24) šo programmu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības
  , piemēram, par klimatgatavību
  , vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, it īpaši dalībvalstīm.Komisijai būtu jāveic izvērtējumi un par tiem jāinformē Eiropas Parlaments, Padome, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja, lai izvērtētu finansējuma efektivitāti un lietderību un to, kā tas ietekmē programmas vispārējo mērķu sasniegšanu
  , un veiktu visas vajadzīgās korekcijas
  .

| (45) | Būtu jāīsteno
  pārredzami, atbildīgi un
  pienācīgi uzraudzības un ziņošanas pasākumi, tostarp
  izmērāmi
  rādītāji, lai
  novērtētu un
  ziņotu par programmā gūtajām sekmēm šajā regulā noteikto vispārējo un īpašo mērķu sasniegšanā,
  kā arī veicinātu tās sasniegumus
  . Šai darbības rezultātu ziņošanas sistēmai būtu jānodrošina, ka dati par programmas uzraudzības īstenošanu un tās rezultātiem
  ir piemēroti padziļinātai analīzei par gūto progresu un sarežģījumiem, kas radušies pamattīkla koridoros, un ka šādi dati un rezultāti
  tiek apkopoti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Lai programmai savāktu attiecīgos datus, Savienības līdzekļu saņēmējiem nosaka samērīgas ziņošanas prasības. |
| --- | --- |

(45)

Būtu jāīsteno
  pārredzami, atbildīgi un
  pienācīgi uzraudzības un ziņošanas pasākumi, tostarp
  izmērāmi
  rādītāji, lai
  novērtētu un
  ziņotu par programmā gūtajām sekmēm šajā regulā noteikto vispārējo un īpašo mērķu sasniegšanā,
  kā arī veicinātu tās sasniegumus
  . Šai darbības rezultātu ziņošanas sistēmai būtu jānodrošina, ka dati par programmas uzraudzības īstenošanu un tās rezultātiem
  ir piemēroti padziļinātai analīzei par gūto progresu un sarežģījumiem, kas radušies pamattīkla koridoros, un ka šādi dati un rezultāti
  tiek apkopoti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Lai programmai savāktu attiecīgos datus, Savienības līdzekļu saņēmējiem nosaka samērīgas ziņošanas prasības.

| (45a) | Programma būtu jāīsteno ar darba programmu starpniecību. Komisijai līdz 2021. gada martam būtu jāsagatavo pamatprogramma, kurā tiks iekļauts paredzamais darba programmu grafiks, uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, to temati un piešķirtais finansējums, kā arī cita informācija, kas nepieciešama, lai nodrošinātu pārredzamību un paredzamību attiecībā uz visu programmas ilgumu un uzlabotu projektu kvalitāti. |
| --- | --- |

(45a)

Programma būtu jāīsteno ar darba programmu starpniecību. Komisijai līdz 2021. gada martam būtu jāsagatavo pamatprogramma, kurā tiks iekļauts paredzamais darba programmu grafiks, uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, to temati un piešķirtais finansējums, kā arī cita informācija, kas nepieciešama, lai nodrošinātu pārredzamību un paredzamību attiecībā uz visu programmas ilgumu un uzlabotu projektu kvalitāti.

| (45b) | Būtu jāveic programmas visaptverošs novērtējums, lai garantētu tās ieguldījumu prioritāšu atbilstību Savienības saistībām klimata pārmaiņu jomā. |
| --- | --- |

(45b)

Būtu jāveic programmas visaptverošs novērtējums, lai garantētu tās ieguldījumu prioritāšu atbilstību Savienības saistībām klimata pārmaiņu jomā.

| (46) | Lai
  papildinātu
  šo regulu, būtu jādeleģē Komisijai
  tiesību aktu pieņemšanas pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz
  darba programmu un
  pamatprogrammas
  pieņemšanu. ▌ |
| --- | --- |

(46)

Lai
  papildinātu
  šo regulu, būtu jādeleģē Komisijai
  tiesību aktu pieņemšanas pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz
  darba programmu un
  pamatprogrammas
  pieņemšanu. ▌

| (47) | Lai vajadzības gadījumā pielāgotu rādītājus, ko izmanto programmas uzraudzīšanā, ▌ un transporta pamattīkla koridoru definīcijas, Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus par grozījumiem šīs regulas pielikuma I, II un III daļā un
  militārām prasībām, lai izveidotu vai grozītu to Eiropas transporta tīkla daļu sarakstu, kas ir piemērotas militārajam transportam, lai izveidotu vai grozītu prioritāro projektu divējāda lietojuma infrastruktūras sarakstu un novērtēšanas procedūru saistībā ar to darbību atbilstību, kuras saistītas ar militāro mobilitāti
  . Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(47)

Lai vajadzības gadījumā pielāgotu rādītājus, ko izmanto programmas uzraudzīšanā, ▌ un transporta pamattīkla koridoru definīcijas, Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus par grozījumiem šīs regulas pielikuma I, II un III daļā un
  militārām prasībām, lai izveidotu vai grozītu to Eiropas transporta tīkla daļu sarakstu, kas ir piemērotas militārajam transportam, lai izveidotu vai grozītu prioritāro projektu divējāda lietojuma infrastruktūras sarakstu un novērtēšanas procedūru saistībā ar to darbību atbilstību, kuras saistītas ar militāro mobilitāti
  . Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (48) | Skaidrības labad būtu jāatceļ Regula (ES) Nr. 1316/2013 un Regula (ES) Nr. 283/2014. Tomēr būtu jāpatur spēkā Regulas (ES) Nr. 1316/2013 29. pants, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 913/2010 (25) pielikums tiek grozīts attiecībā uz kravas koridoru sarakstu. |
| --- | --- |

(48)

Skaidrības labad būtu jāatceļ Regula (ES) Nr. 1316/2013 un Regula (ES) Nr. 283/2014. Tomēr būtu jāpatur spēkā Regulas (ES) Nr. 1316/2013 29. pants, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 913/2010 (25) pielikums tiek grozīts attiecībā uz kravas koridoru sarakstu.

| (49) | Lai varētu laikus pieņemt šajā regulā noteiktos īstenošanas aktus, šai regulai ir jāstājas spēkā uzreiz pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(49)

Lai varētu laikus pieņemt šajā regulā noteiktos īstenošanas aktus, šai regulai ir jāstājas spēkā uzreiz pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“programma”).

Tā nosaka programmas mērķus, budžetu laikposmam no 2021. gada līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma veidus un noteikumus šāda finansējuma piešķiršanai.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| (a) | “darbība” ir jebkura darbība, kas ir apzināta kā finansiāli un tehniski neatkarīga darbība, kas ir ierobežota laikā un ir vajadzīga projekta īstenošanai; |
| --- | --- |

(a)

“darbība” ir jebkura darbība, kas ir apzināta kā finansiāli un tehniski neatkarīga darbība, kas ir ierobežota laikā un ir vajadzīga projekta īstenošanai;

| (b) | “alternatīvās degvielas” ir
  visu transporta veidu
  alternatīvās degvielas, kā definēts Direktīvas 2014/94/ES 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

(b)

“alternatīvās degvielas” ir
  visu transporta veidu
  alternatīvās degvielas, kā definēts Direktīvas 2014/94/ES 2. panta 1. punktā;

| (c) | “asociētā valsts” ir trešā valsts, kas ar Savienību ir noslēgusi nolīgumu, kurš ļauj tai piedalīties programmā saskaņā ar 5. pantu; |
| --- | --- |

(c)

“asociētā valsts” ir trešā valsts, kas ar Savienību ir noslēgusi nolīgumu, kurš ļauj tai piedalīties programmā saskaņā ar 5. pantu;

| (ca) | “saņēmējs” ir jebkurš subjekts, kas ir atlasīts Savienības īpašā finansiālā atbalsta saņemšanai atbilstoši šīs regulas 11. pantā noteiktajiem attiecināmības kritērijiem un saskaņā ar Finanšu regulas [197.] pantu; |
| --- | --- |

(ca)

“saņēmējs” ir jebkurš subjekts, kas ir atlasīts Savienības īpašā finansiālā atbalsta saņemšanai atbilstoši šīs regulas 11. pantā noteiktajiem attiecināmības kritērijiem un saskaņā ar Finanšu regulas [197.] pantu;

| (d) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Regulas (ES, Euratom) 2018/XXX (“Finanšu regulas”) [2. panta 6. punktā] minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus, un/vai budžeta garantijas ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un investoriem; |
| --- | --- |

(d)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Regulas (ES, Euratom) 2018/XXX (“Finanšu regulas”) [2. panta 6. punktā] minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus, un/vai budžeta garantijas ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un investoriem;

| (da) | “nepietiekama caurlaides spēja” ir fizisks, tehnisks vai funkcionāls ierobežojums, kura rezultātā rodas sistēmas atteice, kas ietekmē liela attāluma vai pārrobežu plūsmu nepārtrauktību un ko var pārvarēt, radot jaunu infrastruktūru vai ievērojami modernizējot jau esošo infrastruktūru, kura varētu radīt ievērojamus uzlabojumus, atrisinot nepietiekamas caurlaides spējas radītos ierobežojumus; |
| --- | --- |

(da)

“nepietiekama caurlaides spēja” ir fizisks, tehnisks vai funkcionāls ierobežojums, kura rezultātā rodas sistēmas atteice, kas ietekmē liela attāluma vai pārrobežu plūsmu nepārtrauktību un ko var pārvarēt, radot jaunu infrastruktūru vai ievērojami modernizējot jau esošo infrastruktūru, kura varētu radīt ievērojamus uzlabojumus, atrisinot nepietiekamas caurlaides spējas radītos ierobežojumus;

| (e) | “visaptverošais tīkls” ir transporta infrastruktūra, kas apzināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu; |
| --- | --- |

(e)

“visaptverošais tīkls” ir transporta infrastruktūra, kas apzināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu;

| (f) | “pamattīkls” ir transporta infrastruktūra, kas apzināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III nodaļu; |
| --- | --- |

(f)

“pamattīkls” ir transporta infrastruktūra, kas apzināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III nodaļu;

| (g) | “pamattīkla koridori” ir instruments, ar ko veicina pamattīkla koordinētu īstenošanu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 IV nodaļā, un tie ir uzskatīti šīs regulas pielikuma III daļā; |
| --- | --- |

(g)

“pamattīkla koridori” ir instruments, ar ko veicina pamattīkla koordinētu īstenošanu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 IV nodaļā, un tie ir uzskatīti šīs regulas pielikuma III daļā;

| (ga) | “pārrobežu savienojums” ir attiecībā uz transporta infrastruktūru projekti, kas attiecas uz dzelzceļa, autoceļa, iekšzemes ūdensceļa vai jūrasceļa posmu starp divām dalībvalstīm vai kādu no dalībvalstīm un trešo valsti, vai vienā dalībvalstī attiecībā uz kādu no transporta veidiem īstenots projekts, kam ir liela pārrobežu ietekme, jo tas uzlabo pārrobežu satiksmes plūsmu starp divām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

(ga)

“pārrobežu savienojums” ir attiecībā uz transporta infrastruktūru projekti, kas attiecas uz dzelzceļa, autoceļa, iekšzemes ūdensceļa vai jūrasceļa posmu starp divām dalībvalstīm vai kādu no dalībvalstīm un trešo valsti, vai vienā dalībvalstī attiecībā uz kādu no transporta veidiem īstenots projekts, kam ir liela pārrobežu ietekme, jo tas uzlabo pārrobežu satiksmes plūsmu starp divām dalībvalstīm;

| (h) | “pārrobežu projekts atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā” ir projekts, kurš atjaunojamo energoresursu enerģijas plānošanā vai izvēršanā atbilstoši šīs regulas pielikuma IV daļā noteiktajiem kritērijiem ir atlasīts vai kuru var tiesīgi atlasīt saskaņā ar sadarbības nolīgumu vai cita veida pasākumiem starp dalībvalstīm vai pasākumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kā definēts
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvas
  (ES) 2018/... [8., 9., 11 vai 13
  . pantā] (+) (1) (+); |
| --- | --- |

(h)

“pārrobežu projekts atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā” ir projekts, kurš atjaunojamo energoresursu enerģijas plānošanā vai izvēršanā atbilstoši šīs regulas pielikuma IV daļā noteiktajiem kritērijiem ir atlasīts vai kuru var tiesīgi atlasīt saskaņā ar sadarbības nolīgumu vai cita veida pasākumiem starp dalībvalstīm vai pasākumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kā definēts
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvas
  (ES) 2018/... [8., 9., 11 vai 13
  . pantā] (+) (1) (+);

| (ha) | “energoefektivitāte pirmajā vietā” nozīmē, ka enerģētikas plānošanā, politikā un investīciju lēmumos maksimāli tiek ņemtas vērā rentablu energoefektivitātes pasākumu alternatīvas, ar ko enerģijas pieprasījumu un energoapgādi padara efektīvāku, jo īpaši ar tādiem līdzekļiem kā izmaksoptimāls enerģijas galapatēriņa ietaupījums, pieprasījumreakcijas iniciatīvas un efektīvāka enerģijas pārveide, pārvade un sadale, kas vienlaikus joprojām nodrošina attiecīgo lēmumu mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

(ha)

“energoefektivitāte pirmajā vietā” nozīmē, ka enerģētikas plānošanā, politikā un investīciju lēmumos maksimāli tiek ņemtas vērā rentablu energoefektivitātes pasākumu alternatīvas, ar ko enerģijas pieprasījumu un energoapgādi padara efektīvāku, jo īpaši ar tādiem līdzekļiem kā izmaksoptimāls enerģijas galapatēriņa ietaupījums, pieprasījumreakcijas iniciatīvas un efektīvāka enerģijas pārveide, pārvade un sadale, kas vienlaikus joprojām nodrošina attiecīgo lēmumu mērķu sasniegšanu;

| (i) | “digitālās savienotības infrastruktūra” ir ļoti augstas veiktspējas tīkli, 5G sistēmas, ļoti augstas kvalitātes vietējā bezvadu savienotība, pamattīkli, kā arī operatīvās digitālās platformas, kas tieši saistītas ar transporta infrastruktūru un energoinfrastruktūru; |
| --- | --- |

(i)

“digitālās savienotības infrastruktūra” ir ļoti augstas veiktspējas tīkli, 5G sistēmas, ļoti augstas kvalitātes vietējā bezvadu savienotība, pamattīkli, kā arī operatīvās digitālās platformas, kas tieši saistītas ar transporta infrastruktūru un energoinfrastruktūru;

| (j) | “5G sistēmas” ir digitālās infrastruktūras elementu kopums, kura pamatā ir visā pasaulē saskaņoti standarti mobilo un bezvadu sakaru tehnoloģijai, ko izmanto savienotībai un pievienotās vērtības pakalpojumiem ar uzlabotām veiktspējas īpašībām, piemēram, ļoti lielu datu pārraides ātrumu un veiktspēju, zemu latentumu, augstu uzticamību, vai kas atbalsta daudzas savienotas ierīces; |
| --- | --- |

(j)

“5G sistēmas” ir digitālās infrastruktūras elementu kopums, kura pamatā ir visā pasaulē saskaņoti standarti mobilo un bezvadu sakaru tehnoloģijai, ko izmanto savienotībai un pievienotās vērtības pakalpojumiem ar uzlabotām veiktspējas īpašībām, piemēram, ļoti lielu datu pārraides ātrumu un veiktspēju, zemu latentumu, augstu uzticamību, vai kas atbalsta daudzas savienotas ierīces;

| (k) | “5G koridors” ir transporta maģistrāle, autoceļš, dzelzceļš
  vai iekšzemes ūdensceļš
  , ko pilnībā aptver digitālās savienotības infrastruktūra un jo īpaši 5G sistēmas, kuras ļauj nepārtraukti nodrošināt sinerģijas digitālos pakalpojumus, piemēram, savienotu un automatizētu mobilitāti ▌, līdzīgus viedās mobilitātes pakalpojumus dzelzceļiem
  vai digitālo savienotību iekšzemes ūdensceļos
  ; |
| --- | --- |

(k)

“5G koridors” ir transporta maģistrāle, autoceļš, dzelzceļš
  vai iekšzemes ūdensceļš
  , ko pilnībā aptver digitālās savienotības infrastruktūra un jo īpaši 5G sistēmas, kuras ļauj nepārtraukti nodrošināt sinerģijas digitālos pakalpojumus, piemēram, savienotu un automatizētu mobilitāti ▌, līdzīgus viedās mobilitātes pakalpojumus dzelzceļiem
  vai digitālo savienotību iekšzemes ūdensceļos
  ;

| (ka) | “trūkstošais savienojums” ir tāds TEN-T koridora posms, kuru izmanto visu veidu transports, vai posms, kurš nodrošina pamattīklu vai visaptverošu tīklu savienojumu ar TEN-T koridoriem un kurš trūkst vai tam ir viens vai vairāki nepietiekamas caurlaides spējas posmi, kas ietekmē plūsmas nepārtrauktību attiecīgajā TEN-T koridorā; |
| --- | --- |

(ka)

“trūkstošais savienojums” ir tāds TEN-T koridora posms, kuru izmanto visu veidu transports, vai posms, kurš nodrošina pamattīklu vai visaptverošu tīklu savienojumu ar TEN-T koridoriem un kurš trūkst vai tam ir viens vai vairāki nepietiekamas caurlaides spējas posmi, kas ietekmē plūsmas nepārtrauktību attiecīgajā TEN-T koridorā;

| (l) | “operatīvās digitālās platformas, kas tieši saistītas ar transporta infrastruktūru un energoinfrastruktūru,” ir fiziski un virtuāli informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) resursi, kuri darbojas papildus komunikācijas infrastruktūrai un atbalsta transporta infrastruktūras un/vai energoinfrastruktūras datu plūsmu, glabāšanu, apstrādi un analīzi; |
| --- | --- |

(l)

“operatīvās digitālās platformas, kas tieši saistītas ar transporta infrastruktūru un energoinfrastruktūru,” ir fiziski un virtuāli informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) resursi, kuri darbojas papildus komunikācijas infrastruktūrai un atbalsta transporta infrastruktūras un/vai energoinfrastruktūras datu plūsmu, glabāšanu, apstrādi un analīzi;

| (m) | “kopīgu interešu projekts” ir projekts, kas minēts Regulā (ES) Nr. 1315/2013 vai Regulā (ES) Nr. 347/2013, vai šīs regulas 8. pantā; |
| --- | --- |

(m)

“kopīgu interešu projekts” ir projekts, kas minēts Regulā (ES) Nr. 1315/2013 vai Regulā (ES) Nr. 347/2013, vai šīs regulas 8. pantā;

| (n) | “pētījumi” ir darbības, kas vajadzīgas, lai sagatavotu projekta īstenošanu, piemēram, sagatavošanās, kartēšanas, priekšizpētes, izvērtēšanas, testēšanas un validācijas pētījumi, tostarp programmatūras veidā, un citi tehniskā atbalsta pasākumi, tostarp priekšdarbi, kuri vajadzīgi, lai definētu un izstrādātu projektu un pieņemtu lēmumu par tā finansēšanu, piemēram, izpētes darbi attiecīgajos objektos un finansējuma paketes sagatavošana; |
| --- | --- |

(n)

“pētījumi” ir darbības, kas vajadzīgas, lai sagatavotu projekta īstenošanu, piemēram, sagatavošanās, kartēšanas, priekšizpētes, izvērtēšanas, testēšanas un validācijas pētījumi, tostarp programmatūras veidā, un citi tehniskā atbalsta pasākumi, tostarp priekšdarbi, kuri vajadzīgi, lai definētu un izstrādātu projektu un pieņemtu lēmumu par tā finansēšanu, piemēram, izpētes darbi attiecīgajos objektos un finansējuma paketes sagatavošana;

| (o) | “sociālekonomiskie virzītājspēki” ir struktūras, kas ar savu uzdevumu, pēc savas būtības vai ar atrašanās vietu var tieši vai netieši radīt svarīgus sociālekonomiskus labumus iedzīvotājiem, uzņēmumiem un vietējām kopienām, kuras atrodas to apkārtējā teritorijā
  vai to ietekmes zonā
  ; |
| --- | --- |

(o)

“sociālekonomiskie virzītājspēki” ir struktūras, kas ar savu uzdevumu, pēc savas būtības vai ar atrašanās vietu var tieši vai netieši radīt svarīgus sociālekonomiskus labumus iedzīvotājiem, uzņēmumiem un vietējām kopienām, kuras atrodas to apkārtējā teritorijā
  vai to ietekmes zonā
  ;

| (p) | “trešā valsts” ir valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts; |
| --- | --- |

(p)

“trešā valsts” ir valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts;

| (q) | “ļoti augstas veiktspējas tīkli” ir ļoti augstas veiktspējas tīkli, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/XXX [Elektronisko sakaru kodekss] [2. panta
  2.
  punktā]; |
| --- | --- |

(q)

“ļoti augstas veiktspējas tīkli” ir ļoti augstas veiktspējas tīkli, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/XXX [Elektronisko sakaru kodekss] [2. panta
  2.
  punktā];

| (r) | “darbi” ir komponenšu, sistēmu un pakalpojumu, tostarp programmatūras, iegāde, piegāde un ieviešana, kā arī izstrādes, būvniecības un uzstādīšanas darbi saistībā ar projektu, iekārtu pieņemšana un projekta sākšana; |
| --- | --- |

(r)

“darbi” ir komponenšu, sistēmu un pakalpojumu, tostarp programmatūras, iegāde, piegāde un ieviešana, kā arī izstrādes, būvniecības un uzstādīšanas darbi saistībā ar projektu, iekārtu pieņemšana un projekta sākšana;

| (ra) | “infrastruktūra civilajam un aizsardzības divējādam lietojumam” ir tāda infrastruktūra, ko izmanto galvenokārt civiliem mērķiem, bet kam ir arī stratēģiska nozīme aizsardzības un krīžu pārvaldības nolūkos un ko varētu pielāgot civilajām un militārajām divējāda lietojuma vajadzībām. |
| --- | --- |

(ra)

“infrastruktūra civilajam un aizsardzības divējādam lietojumam” ir tāda infrastruktūra, ko izmanto galvenokārt civiliem mērķiem, bet kam ir arī stratēģiska nozīme aizsardzības un krīžu pārvaldības nolūkos un ko varētu pielāgot civilajām un militārajām divējāda lietojuma vajadzībām.

3. pants

Mērķi

1.   Programmas vispārīgais mērķis ir
  būvēt,
  attīstīt un modernizēt Eiropas komunikāciju tīklus transporta, enerģētikas un digitālajā jomā un veicināt pārrobežu sadarbību atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā
  , lai sekmētu Eiropas konkurētspēju, piekļuvi iekšējam tirgum, gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un lai konsolidētu teritoriālo, sociālo un ekonomisko kohēziju, ieguldot
  ilgtermiņa dekarbonizācijas
  saistību izpildē
  un liekot
  maksimālu
  uzsvaru uz sinerģijām
  starp transporta, enerģētikas un digitālo nozari
  .

2.   Programmas konkrētie mērķi ir šādi:

| (a) | transporta nozarē:






  (i) | veicināt tādu kopīgu interešu projektu izstrādi, kas ir saistīti ar efektīviem, savstarpēji savienotiem
  , sadarbīgiem un multimodāliem
  tīkliem un infrastruktūru gudrai, ilgtspējīgai, iekļaujošai
  , pieejamai
  un drošai mobilitātei
  un Eiropas transporta telpai
  , |
| --- | --- | --- |

(a)

transporta nozarē:

(i)

veicināt tādu kopīgu interešu projektu izstrādi, kas ir saistīti ar efektīviem, savstarpēji savienotiem
  , sadarbīgiem un multimodāliem
  tīkliem un infrastruktūru gudrai, ilgtspējīgai, iekļaujošai
  , pieejamai
  un drošai mobilitātei
  un Eiropas transporta telpai
  ,

| (ii) | pielāgot
  militārajam transportam piemērotās Eiropas transporta tīkla daļas divējādās (civilās un aizsardzības)
  mobilitātes vajadzībām; |
| --- | --- |

(ii)

pielāgot
  militārajam transportam piemērotās Eiropas transporta tīkla daļas divējādās (civilās un aizsardzības)
  mobilitātes vajadzībām;

| (b) | enerģētikas nozarē veicināt tādu kopīgu interešu projektu izstrādi, kas ir saistīti ar
  efektīva un konkurētspējīga
  iekšējā enerģijas tirgus turpmāku integrāciju, tīklu pārrobežu un starpnozaru sadarbspēju,
  ekonomikas
  dekarbonizācijas ▌veicināšanu un apgādes drošības
  un ES enerģētiskās neatkarības
  panākšanu, un atvieglot pārrobežu sadarbību
  enerģētikas, tostarp
  atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā
  , un stimulēt energoefektivitāti
  ; |
| --- | --- |

(b)

enerģētikas nozarē veicināt tādu kopīgu interešu projektu izstrādi, kas ir saistīti ar
  efektīva un konkurētspējīga
  iekšējā enerģijas tirgus turpmāku integrāciju, tīklu pārrobežu un starpnozaru sadarbspēju,
  ekonomikas
  dekarbonizācijas ▌veicināšanu un apgādes drošības
  un ES enerģētiskās neatkarības
  panākšanu, un atvieglot pārrobežu sadarbību
  enerģētikas, tostarp
  atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā
  , un stimulēt energoefektivitāti
  ;

| (c) | digitālajā nozarē veicināt
  tādu kopīgu interešu projektu izstrādi, kas saistīti ar drošu un aizsargātu
  ļoti augstas veiktspējas tīklu un 5G sistēmu izvēršanu, lai ES teritorijās palielinātu digitālo pamattīklu noturību un veiktspēju, savienojot tos ar kaimiņteritorijām, kā arī lai veicinātu transporta, mobilitātes un enerģētikas tīklu digitalizāciju. |
| --- | --- |

(c)

digitālajā nozarē veicināt
  tādu kopīgu interešu projektu izstrādi, kas saistīti ar drošu un aizsargātu
  ļoti augstas veiktspējas tīklu un 5G sistēmu izvēršanu, lai ES teritorijās palielinātu digitālo pamattīklu noturību un veiktspēju, savienojot tos ar kaimiņteritorijām, kā arī lai veicinātu transporta, mobilitātes un enerģētikas tīklu digitalizāciju.

4. pants

Budžets

1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir noteikts
  43 850 768 000 EUR apmērā salīdzināmajās cenās (XXX EUR faktiskajās cenās)
  . ▌.

2.   Minēto summu sadala šādi:

| (a) | 33 513 524 000 EUR salīdzināmajās cenās (XXX EUR faktiskajās cenās)
  konkrētajiem mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā, šo summu sadalot šādi:






  (i) | 17 746 000 000 EUR salīdzināmajās cenās (XXX EUR faktiskajās cenās)
  no Eiropas stratēģisko investīciju kopas, |
| --- | --- | --- |

(a)

33 513 524 000 EUR salīdzināmajās cenās (XXX EUR faktiskajās cenās)
  konkrētajiem mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā, šo summu sadalot šādi:

(i)

17 746 000 000 EUR salīdzināmajās cenās (XXX EUR faktiskajās cenās)
  no Eiropas stratēģisko investīciju kopas,

| (ii) | 10 000 000 000 EUR salīdzināmajās cenās (
  11 285 493 000 EUR
  faktiskajās cenās)
  pārvieto no Kohēzijas fonda, lai atbilstīgi šai regulai izmantotu vienīgi tajās dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, |
| --- | --- |

(ii)

10 000 000 000 EUR salīdzināmajās cenās (
  11 285 493 000 EUR
  faktiskajās cenās)
  pārvieto no Kohēzijas fonda, lai atbilstīgi šai regulai izmantotu vienīgi tajās dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda,

| (iii) | 5 767 524 000 EUR salīdzināmajās cenās (
  6 500 000 000 EUR
  faktiskajās cenās)
  no
  izdevumu kategorijas Drošība un aizsardzība
  konkrētajam mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā; |
| --- | --- |

(iii)

5 767 524 000 EUR salīdzināmajās cenās (
  6 500 000 000 EUR
  faktiskajās cenās)
  no
  izdevumu kategorijas Drošība un aizsardzība
  konkrētajam mērķim, kas minēts 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā;

| (b) | līdz 8 650 000 000 EUR konkrētajiem mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un
  20
   % no šīs summas paredz pārrobežu projektiem atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā; [Gr. 9] |
| --- | --- |

(b)

līdz 8 650 000 000 EUR konkrētajiem mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, un
  20
   % no šīs summas paredz pārrobežu projektiem atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā; [Gr. 9]

| (c) | ▌
  2 662 000 000 EUR salīdzināmajās cenās (
  3 000 000 000 EUR
  faktiskajās cenās)
  konkrētajiem mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(c)

▌
  2 662 000 000 EUR salīdzināmajās cenās (
  3 000 000 000 EUR
  faktiskajās cenās)
  konkrētajiem mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

3.   Komisija neatkāpjas no summas, kas minēta šā panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā.

4.   
  Līdz 3 % no
  šā panta 1. punktā
  minētās summas
  var izmantot tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga programmas un konkrētai nozarei specifisku pamatnostādņu īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām. Šo summu var arī izmantot, lai finansētu papildinošos pasākumus projektu sagatavošanas atbalstam.

5.   Budžeta saistības darbībām, kas ilgst ilgāk par vienu finanšu gadu, var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem.

5.a
     
  Lielos projektos no to plānošanas līdz īstenošanai tiek garantēta pārredzamība un iedzīvotāju līdzdalība. [Gr. 27]

6.   Neskarot Finanšu regulu, izdevumi par darbībām, kas saistītas ar pirmajā darba programmā iekļautajiem projektiem, var būt attiecināmie izdevumi no 2021. gada 1. janvāra.

7.   No Kohēzijas fonda pārvietoto summu apgūst saskaņā ar šo regulu, ievērojot 8. punktu un neskarot 14. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

8.   Attiecībā uz summām, kas pārvietotas no Kohēzijas fonda,
  līdz 2022. gada 31. decembrim
  to projektu atlasē, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, ņem vērā valsts piešķīrumus saskaņā ar Kohēzijas fondu▌. No
  2023.
  gada 1. janvāra resursus, kas pārvietoti programmai un kas nav piešķirti transporta infrastruktūras projektam,
  konkursa kārtībā
  dara pieejamus visām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, lai finansētu transporta infrastruktūras projektus saskaņā ar šo regulu.

9.   Pēc
  dalībvalsts
  pieprasījuma
  un saskaņā ar attiecīgo vadošo iestādi
  resursus, kas dalībvalstij ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārvietot uz programmu
  , lai tos izmantotu kā daļu no finansējuma apvienošanas vai sinerģijas ar citām Savienības programmām darbības, kura iekļauta attiecīgās dalībvalsts iesniegtā priekšlikumā un kuru Komisija atzinusi par atbilstīgu darba programmas procedūrā
  . Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) apakšpunktu], vai netieši, saskaņā ar minēta punkta c) apakšpunktu. ▌

5. pants

Programmas asociētās trešās valstis

1.   Šādas trešās valstis var piedalīties programmā:

| (a) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti EEZ nolīgumā; |
| --- | --- |

(a)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti EEZ nolīgumā;

| (b) | valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē to līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

(b)

valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē to līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| (c) | valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

(c)

valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| (d) | citas trešās valstis – saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti īpašā nolīgumā, kurš attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ja vien šis nolīgums:






  — | nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz tādas trešās valsts iemaksām un ieguvumiem, kas piedalās Savienības programmās; |
| --- | --- | --- |

(d)

citas trešās valstis – saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti īpašā nolīgumā, kurš attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ja vien šis nolīgums:

—

nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz tādas trešās valsts iemaksām un ieguvumiem, kas piedalās Savienības programmās;

| — | nosaka nosacījumus par dalību programmās, arī par to, kā aprēķina finansiālās iemaksas dažādajās programmās un programmu administratīvās izmaksas. Šīs iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas [21. panta 5. punktu]; |
| --- | --- |

—

nosaka nosacījumus par dalību programmās, arī par to, kā aprēķina finansiālās iemaksas dažādajās programmās un programmu administratīvās izmaksas. Šīs iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas [21. panta 5. punktu];

| — | trešai valstij nepiešķir pilnvaras pieņemt lēmumus par šo programmu; |
| --- | --- |

—

trešai valstij nepiešķir pilnvaras pieņemt lēmumus par šo programmu;

| — | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses. |
| --- | --- |

—

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses.

| — | nodrošina tādas pašas iespējas piekļūt līdzīgām programmām trešā valstī, jo īpaši publiskajam iepirkumam. |
| --- | --- |

—

nodrošina tādas pašas iespējas piekļūt līdzīgām programmām trešā valstī, jo īpaši publiskajam iepirkumam.

2.   Šā panta 1. punktā minētās valstis un tajās nodibinātās struktūras nevar saņemt finansiālu atbalstu atbilstoši šai regulai, izņemot, ja tas ir vajadzīgs konkrētu kopīgu interešu projekta mērķu sasniegšanai un saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti 19. pantā minētajās darba programmās
  , un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 8. panta noteikumiem
  .

6. pants

ES finansējuma apgūšana un forma

1.   Programmu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas [61. panta 1. punkta c) apakšpunktā].

2.   Programmas sniegtais finansējums var būt ▌Finanšu regulā noteiktajā
  dotāciju un iepirkumu veidā
  .
  Programmas sniegto finansējumu var izmantot
  finansējuma apvienošanas darbības ietvaros
  , tostarp finansējumu, kas minēts InvestEU regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā
  .
  Transporta nozarē finansējuma apvienošanas darbību apjoms nedrīkst pārsniegt 10 % no kopējā piešķīruma, un tas galvenokārt paredzēts horizontālu prioritāšu īstenošanai, kā noteikts šīs regulas pielikuma III daļas - 1. punktā (jauns)
  . Finansējuma apvienošanas darbības saskaņā ar šo programmu īsteno atbilstoši InvestEU regulai un Finanšu regulas X sadaļai.

3.   Komisija var deleģēt izpildaģentūrām pilnvaras īstenot daļu no programmas saskaņā ar Finanšu regulas [69. pantu], lai izpildītu programmas optimālas pārvaldības un efektivitātes prasības transporta, enerģētikas un digitālajā nozarē.

4.   Risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, var segt ar iemaksām savstarpējās apdrošināšanas mehānismā, un tās tiek uzskatītas par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Regulas XXX [kas nomaina Regulu par garantiju fondu] [X. pantā] paredzētos noteikumus.

6.a pants

TEN-T tīklu pielāgošana civilajam un aizsardzības divējādam lietojumam

1.
     
  Kopīgu interešu projekti veicina TEN-T tīklu pielāgošanu, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1315/2013, lai nodrošinātu iespēju infrastruktūru izmantot civilajam un aizsardzības divējādam lietojumam saskaņā ar divējādās (civilās un aizsardzības) mobilitātes prasībām (“divējādās mobilitātes prasības”) un prioritāriem divējāda lietojuma infrastruktūras projektiem, kas minēti šā panta 2. punktā.

2.
     
  Līdz 2019. gada 31. decembrim Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 24. pantu, lai precizētu divējādās mobilitātes prasības, sniegtu to Eiropas transporta tīkla daļu sarakstu, kas ir piemērotas militārajam transportam, prioritāro divējāda lietojuma infrastruktūras projektu sarakstu un novērtējuma procedūru attiecībā uz darbību, kas saistītas ar infrastruktūras civilo un aizsardzības divējādo lietojumu, atbilstību. Prioritāro projektu specifikācija atspoguļo Savienības austrumu un dienvidu dalībvalstu situāciju.

3.
     
  Pētījumos ar mērķi izstrādāt un apzināt militārajam transportam atbilstošu Eiropas transporta tīkla daļu kopīgu interešu projektus, kuru pamatā vienmēr būs līdzšinējie TEN-T iespējamības pētījumi, projekti un to īstenošana, iekļauj arī pasākumus atbilsmes panākšanai Padomes apstiprinātajām divējādās mobilitātes prasībām un prioritāriem divējāda lietojuma civilajiem-aizsardzības infrastruktūras projektiem.

Visi ierosinātie projekti ietver izmērāmas darbības, lai integrētu Padomes apstiprinātās divējādās mobilitātes prasības.

Priekšlikumi, kas ietver tikai ar militāro mobilitāti saistītas darbības, ir atbilstīgi tikai tad, ja tie papildina civilo infrastruktūru.

Visas darbības saistībā ar atbilstību divējādās mobilitātes prasībām finansē no 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta iii) punktā paredzētajiem līdzekļiem un tās nodrošina infrastruktūras civilo un aizsardzības divējādo lietojumu.

4.
     
  Līdz 2025. gada 31. decembrim Komisija veic novērtējumu par jau iztērēto summu un 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta iii) punktā minētās summas nākotnē paredzamajiem tēriņiem. Atkarībā no novērtējuma rezultātiem Komisija lemj par to, vai pārvietot nepiešķirtos līdzekļus no 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta iii) punktā paredzētā finansējuma uz 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā paredzēto finansējumu.

6.b pants

Pārrobežu projekti transporta jomā

1.
     
  Pārrobežu transporta projektā iesaistītās dalībvalstis, reģionālās iestādes vai citas vienības var izveidot kopīgu struktūru (vienoto kontaktpunktu) projektu vadībai. Šīm kopīgajām struktūrām ir plašas koordinēšanas pilnvaras (bet noteicošie ir ES noteikumi), un tās atvieglo visu ietekmes uz vidi novērtējumu un plānošanas un būvniecības atļauju pārvaldību.

2.
     
  Lai novērstu sarežģījumus procedūru koordinēšanā saistībā ar pārrobežu TEN-T infrastruktūras projektu koncesijām, Eiropas koordinatori uzrauga projektu koordinēšanu un ierosina procedūras, kas sekmē to saskaņošanu un pabeigšanu.

3.
     
  Ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt koordināciju un sadarbību starp dalībvalstīm ar norīkotas vienotas kompetentās iestādes palīdzību, kā arī nepieciešamību noteikt kopīgus termiņus pārrobežu atļauju piešķiršanai un publiskā iepirkuma sākšanai kopīgiem pārrobežu projektiem, vajadzīgie pasākumi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pasākumu racionalizēšanu ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla ieviešanu (COM(2018)0277).

7. pants

Pārrobežu projekti atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā

1.   Pārrobežu
  projekti
  atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā
  dod ieguldījumu dekarbonizācijā, cenšoties pabeigt iekšējā enerģijas tirgus izveidi un uzlabojot energoapgādes drošību, iesaista
  vismaz divas dalībvalstis, un tos iekļauj sadarbības nolīgumā vai cita veida pasākumos starp dalībvalstīm
  , tostarp attiecīgā gadījumā reģionu līmenī,
  vai pasākumos starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kā noteikts
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvas
  (ES) 2018/... 8., 9., 11. vai 13
  . pantā (1+). Šos projektus apzina saskaņā ar
  vispārīgajiem
  kritērijiem un
  procesu
  , kas noteikti šīs regulas pielikuma IV daļā.

2.   Līdz 2019. gada 31. decembrim Komisija saskaņā ar šīs regulas 23. panta d) apakšpunktu pieņem deleģētu aktu, kurā
  , neskarot 13. pantā paredzētos piešķiršanas kritērijus,
  sīkāk nosaka
  konkrētos
  atlases kritērijus un detalizētu informāciju par projektu atlases procesu, un publicē metodoloģijas, ar kurām novērtē projektu ieguldījumu vispārīgajos kritērijos un pielikuma IV daļā noteikto
  izmaksu un ieguvumu
  analīzi.

3.   Pētījumi, kuru mērķis ir izstrādāt un apzināt pārrobežu projektus atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, ir tiesīgi saņemt finansējumu atbilstoši šai regulai.

4.   Pārrobežu projekti atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā ir tiesīgi saņemt Savienības finansējumu darbiem, ja tie atbilst šādiem papildu kritērijiem:

| (a) | projekta specifiskā izmaksu un ieguvumu analīze, kas veikta saskaņā ar pielikuma IV daļas 3. punktu,
  ir obligāta visiem atbalstītajiem projektiem, tiek veikta pārredzami, visaptveroši un pilnīgi
  un liecina par to, ka
  ilgtspējas,
  sistēmas integrācijas, apgādes drošības vai inovācijas ziņā pastāv iespēja panākt būtiskus izmaksu ietaupījumus un/vai ieguvumus; |
| --- | --- |

(a)

projekta specifiskā izmaksu un ieguvumu analīze, kas veikta saskaņā ar pielikuma IV daļas 3. punktu,
  ir obligāta visiem atbalstītajiem projektiem, tiek veikta pārredzami, visaptveroši un pilnīgi
  un liecina par to, ka
  ilgtspējas,
  sistēmas integrācijas, apgādes drošības vai inovācijas ziņā pastāv iespēja panākt būtiskus izmaksu ietaupījumus un/vai ieguvumus;

| (b) | pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka projekts bez dotācijas neīstenotos vai ka projekts bez dotācijas nevar būt ekonomiski dzīvotspējīgs. Šādā analīzē ņem vērā visus ieņēmumus no atbalsta shēmām. |
| --- | --- |

(b)

pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka projekts bez dotācijas neīstenotos vai ka projekts bez dotācijas nevar būt ekonomiski dzīvotspējīgs. Šādā analīzē ņem vērā visus ieņēmumus no atbalsta shēmām.

5.   Dotācijas summa darbiem ir proporcionāla izmaksu ietaupījumiem un/vai ieguvumiem, kas minēti pielikuma IV daļas 2. punkta b) apakšpunktā, ▌ tā nepārsniedz summu, kura ir vajadzīga, lai projekts tiktu īstenots vai kļūtu ekonomiski dzīvotspējīgs
  , un atbilst 14. panta 3. punkta prasībām
  .

8. pants

Kopīgu interešu projekts digitālās savienotības infrastruktūras jomā

1.   Kopīgu interešu projekti digitālās savienotības infrastruktūras jomā
  ir projekti, kas sniedz ievērojamu ieguldījumu:

| (a) | Eiropas digitālā vienotā tirgus izveidē; |
| --- | --- |

(a)

Eiropas digitālā vienotā tirgus izveidē;

| (b) | Savienības stratēģisko savienotības mērķu sasniegšanā un |
| --- | --- |

(b)

Savienības stratēģisko savienotības mērķu sasniegšanā un

| (c) | pamatā esošās tīkla infrastruktūras, kas atbalsta ekonomikas un sabiedrības digitālo pārveidi, nodrošināšanā. |
| --- | --- |

(c)

pamatā esošās tīkla infrastruktūras, kas atbalsta ekonomikas un sabiedrības digitālo pārveidi, nodrošināšanā.

1.a
     
  Kopīgu interešu projekti digitālās savienotības infrastruktūras jomā atbilst šādiem kritērijiem:

| (a) | tie veicina 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

(a)

tie veicina 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa sasniegšanu;

| (b) | tajos izmanto labāko pieejamo tehnoloģiju, vienlaikus piedāvājot vislabāko līdzsvaru starp datu plūsmas kapacitāti, pārraides drošību, tīkla noturību, kiberdrošību un izmaksu efektivitāti. |
| --- | --- |

(b)

tajos izmanto labāko pieejamo tehnoloģiju, vienlaikus piedāvājot vislabāko līdzsvaru starp datu plūsmas kapacitāti, pārraides drošību, tīkla noturību, kiberdrošību un izmaksu efektivitāti.

2.   Pētījumi, kuru mērķis ir izstrādāt un apzināt kopīgu interešu projektus digitālās savienotības jomā, ir tiesīgi saņemt finansējumu atbilstoši šai regulai.

3.   Neskarot 13. pantā noteiktos piešķiršanas kritērijus, finansējuma prioritāti nosaka, ņemot vērā šādus kritērijus:

| (a) | darbībām, kuras veicina pieeju ļoti augstas veiktspējas tīkliem, kas spēj nodrošināt gigabitu savienotību
  , tostarp 5G vai citu modernāko mobilo savienotību,
  sociālekonomiskajiem virzītājspēkiem, piešķir prioritāti
  . Savienības globālajā konkurētspējā un spējā absorbēt investīcijas papildus sociālekonomiskiem virzītājspēkiem
  ņem vērā ▌uz šādas savienotības pamata pieejamo digitālo pakalpojumu un lietojumu
  nozīmīgumu
  un
  potenciālos sociālekonomiskos ieguvumus
  iedzīvotājiem, uzņēmumiem un vietējām kopienām, tostarp
  iespējamās pozitīvās papildu sekas
  savienotības dēļ atbilstoši pielikuma V daļai; |
| --- | --- |

(a)

darbībām, kuras veicina pieeju ļoti augstas veiktspējas tīkliem, kas spēj nodrošināt gigabitu savienotību
  , tostarp 5G vai citu modernāko mobilo savienotību,
  sociālekonomiskajiem virzītājspēkiem, piešķir prioritāti
  . Savienības globālajā konkurētspējā un spējā absorbēt investīcijas papildus sociālekonomiskiem virzītājspēkiem
  ņem vērā ▌uz šādas savienotības pamata pieejamo digitālo pakalpojumu un lietojumu
  nozīmīgumu
  un
  potenciālos sociālekonomiskos ieguvumus
  iedzīvotājiem, uzņēmumiem un vietējām kopienām, tostarp
  iespējamās pozitīvās papildu sekas
  savienotības dēļ atbilstoši pielikuma V daļai;

| (b) | darbības, kuras veicina ļoti augstas kvalitātes vietējo bezvadu savienotību vietējās kopienās atbilstoši pielikuma V daļai; |
| --- | --- |

(b)

darbības, kuras veicina ļoti augstas kvalitātes vietējo bezvadu savienotību vietējās kopienās atbilstoši pielikuma V daļai;

| (c) | attiecībā uz darbībām, kas veicina 5G sistēmu izvēršanu, prioritāti piešķir 5G koridoru izvēršanai sauszemes transporta maģistrālēs, tostarp Eiropas transporta tīklos
  un sociālekonomiskos centros
  . Ņem vērā arī to, ciktāl darbība veicina pārklājuma nodrošināšanu lielākajās transporta maģistrālēs, ļaujot nepārtraukti nodrošināt sinerģijas digitālos pakalpojumus, vienlaikus maksimāli palielinot potenciālās pozitīvās papildu sekas teritorijām un iedzīvotājiem projekta izvēršanas teritorijas apkaimē. Indikatīvs to projektu saraksts, kas varētu gūt labumu no atbalsta, ir ietverts pielikuma V daļā; |
| --- | --- |

(c)

attiecībā uz darbībām, kas veicina 5G sistēmu izvēršanu, prioritāti piešķir 5G koridoru izvēršanai sauszemes transporta maģistrālēs, tostarp Eiropas transporta tīklos
  un sociālekonomiskos centros
  . Ņem vērā arī to, ciktāl darbība veicina pārklājuma nodrošināšanu lielākajās transporta maģistrālēs, ļaujot nepārtraukti nodrošināt sinerģijas digitālos pakalpojumus, vienlaikus maksimāli palielinot potenciālās pozitīvās papildu sekas teritorijām un iedzīvotājiem projekta izvēršanas teritorijas apkaimē. Indikatīvs to projektu saraksts, kas varētu gūt labumu no atbalsta, ir ietverts pielikuma V daļā;

| (d) | projektiem, kuru mērķis ir izvērst pārrobežu
  ļoti augstas veiktspējas tīklus un
  pamattīklus, ar kuriem Savienību savieno ar trešām valstīm un stiprina savienojumu Savienības teritorijā, tostarp zemūdens kabeļi, piešķir prioritāti atkarībā no tā, cik būtiski tie veicina elektronisko sakaru tīklu noturības un veiktspējas palielināšanu Savienības teritorijā; |
| --- | --- |

(d)

projektiem, kuru mērķis ir izvērst pārrobežu
  ļoti augstas veiktspējas tīklus un
  pamattīklus, ar kuriem Savienību savieno ar trešām valstīm un stiprina savienojumu Savienības teritorijā, tostarp zemūdens kabeļi, piešķir prioritāti atkarībā no tā, cik būtiski tie veicina elektronisko sakaru tīklu noturības un veiktspējas palielināšanu Savienības teritorijā;

| (e) | attiecībā uz ļoti augstas veiktspējas tīklu pārklājumu prioritāti piešķir darbībām, kas uzlabo ģeogrāfisko pārklājumu un skar lielāku iedzīvotāju skaitu, apgriezti proporcionāli dotācijas atbalstam, kas būtu vajadzīgs, lai projektu varētu īstenot, salīdzinājumā ar piemērojamo maksimālo līdzfinansējuma likmi, kura noteikta 14. pantā. Ņem vērā arī to, ciktāl darbība palīdz nodrošināt teritorijas un iedzīvotāju vispārēju pārklājumu konkrētā projekta izvēršanas teritorijā, vienlaikus maksimāli palielinot potenciālās pozitīvās papildu sekas teritorijām un iedzīvotājiem projekta izvēršanas teritorijas apkaimē; |
| --- | --- |

(e)

attiecībā uz ļoti augstas veiktspējas tīklu pārklājumu prioritāti piešķir darbībām, kas uzlabo ģeogrāfisko pārklājumu un skar lielāku iedzīvotāju skaitu, apgriezti proporcionāli dotācijas atbalstam, kas būtu vajadzīgs, lai projektu varētu īstenot, salīdzinājumā ar piemērojamo maksimālo līdzfinansējuma likmi, kura noteikta 14. pantā. Ņem vērā arī to, ciktāl darbība palīdz nodrošināt teritorijas un iedzīvotāju vispārēju pārklājumu konkrētā projekta izvēršanas teritorijā, vienlaikus maksimāli palielinot potenciālās pozitīvās papildu sekas teritorijām un iedzīvotājiem projekta izvēršanas teritorijas apkaimē;

| (f) | attiecībā uz projektiem, ar kuriem izvērš operatīvās digitālās platformas, prioritāti piešķir darbībām, kurās izmanto vismodernākās tehnoloģijas, ņemot vērā tādus aspektus kā sadarbspēja, kiberdrošība, datu privātums un atkārtota lietošana. |
| --- | --- |

(f)

attiecībā uz projektiem, ar kuriem izvērš operatīvās digitālās platformas, prioritāti piešķir darbībām, kurās izmanto vismodernākās tehnoloģijas, ņemot vērā tādus aspektus kā sadarbspēja, kiberdrošība, datu privātums un atkārtota lietošana.

▌.

8.a pants

Publisko līgumu un/vai piegādes līgumu piešķiršana

1.
     
  Piešķirot līguma slēgšanas tiesības ar programmas atbalstu, saņēmējiem nevajadzētu balstīt šādu līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu tikai uz saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma kritērija, bet būtu jāņem vērā arī izmaksu efektivitātes pieeja, koncentrējoties uz kvalitatīviem, sociāliem un vides datiem.

2.
     
  Jebkurš piedāvājums, kas iesniegts publiskā iepirkuma un/vai piegādes līguma piešķiršanai un kas gūst labumu no programmas, ir uzskatāms par pieņemamu, ja to trešo valstu izcelsmes produktu daļa, ar kurām Savienība nav noslēgusi nolīgumu, kas nodrošina salīdzināmu un efektīvu piekļuvi Savienības uzņēmumiem šo trešo valstu tirgos, nepārsniedz 50 % no piedāvājumā iekļauto produktu kopējās vērtības. [Gr. 35]

II NODAĻA

II NODAĻA

ATTIECINĀMĪBA

ATTIECINĀMĪBA

9. pants

Attiecināmās darbības

1.   Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, kuras veicina 3. pantā minēto mērķu sasniegšanu
  un uz kurām attiecas klimatgatavība
  . Šādas darbības jo īpaši ir pētījumi, darbi un citi papildinošie pasākumi, kas vajadzīgi programmas un konkrētai nozarei specifisku pamatnostādņu pārvaldībai un īstenošanai.
  Pētījumi ir atbilstīgi tikai tad, ja tie ir saistīti ar projektiem, kas ir atbilstīgi saskaņā ar šo programmu un iekļauti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar darba programmām. Darbību atlasi un to finansējumu šīs regulas ietvaros nevar sasaistīt ne ar kādu papildu pienākumu, kas nav noteikts šajā regulā.

2.   Transporta nozarē Savienības finansiālo atbalstu atbilstoši šai regulai var saņemt šādas darbības:

| (a) | darbības, kas saistītas ar efektīviem, savstarpēji savienotiem
  , sadarbspējīgiem un multimodāliem
  tīkliem:






  (i) | darbības, ar kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III nodaļu īsteno pamattīklu, tostarp darbības, kuras saistītas ar pilsētu mezgliem,
  dzelzceļu sadarbspēju, multimodālām loģistikas platformām, lidostām
  , jūras
  un iekšzemes ūdensceļu
  ostām
  , iekšzemes ūdensceļu kuģojamību, hinterlandes
  ostām un pamattīkla dzelzceļa termināļiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā
  , galvenokārt šīs regulas pielikuma III daļas 1. sadaļā minētās darbības, kā arī ar tīklu starpsavienojumiem
  . Pamattīkla īstenošanas darbības var ietvert saistītus elementus, kas atrodas visaptverošajā tīklā, ja tas ir vajadzīgs, lai optimizētu investīcijas un saskaņā ar šīs regulas
  19. pantā
  minētajās darba programmās norādīto kārtību; |
| --- | --- | --- |

(a)

darbības, kas saistītas ar efektīviem, savstarpēji savienotiem
  , sadarbspējīgiem un multimodāliem
  tīkliem:

(i)

darbības, ar kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III nodaļu īsteno pamattīklu, tostarp darbības, kuras saistītas ar pilsētu mezgliem,
  dzelzceļu sadarbspēju, multimodālām loģistikas platformām, lidostām
  , jūras
  un iekšzemes ūdensceļu
  ostām
  , iekšzemes ūdensceļu kuģojamību, hinterlandes
  ostām un pamattīkla dzelzceļa termināļiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā
  , galvenokārt šīs regulas pielikuma III daļas 1. sadaļā minētās darbības, kā arī ar tīklu starpsavienojumiem
  . Pamattīkla īstenošanas darbības var ietvert saistītus elementus, kas atrodas visaptverošajā tīklā, ja tas ir vajadzīgs, lai optimizētu investīcijas un saskaņā ar šīs regulas
  19. pantā
  minētajās darba programmās norādīto kārtību;

| (ii) | visaptverošā tīkla pārrobežu savienojumu īstenošanas
  un stimulēšanas
  darbības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu, proti, šīs regulas pielikuma III 
  daļas 2. punktā
  uzskaitītie posmi; |
| --- | --- |

(ii)

visaptverošā tīkla pārrobežu savienojumu īstenošanas
  un stimulēšanas
  darbības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu, proti, šīs regulas pielikuma III 
  daļas 2. punktā
  uzskaitītie posmi;

| (iia) | pasākumi pārrobežu un muitas noteikumu saskaņošanai un administratīvām un likumdošanas procedūrām (lai izstrādātu ES mēroga tiesisko regulējumu divējādai (civilajai un aizsardzības) mobilitātei); |
| --- | --- |

(iia)

pasākumi pārrobežu un muitas noteikumu saskaņošanai un administratīvām un likumdošanas procedūrām (lai izstrādātu ES mēroga tiesisko regulējumu divējādai (civilajai un aizsardzības) mobilitātei);

| (iib) | darbības, ar kurām atjauno pamestos vai demontētos trūkstošos reģionālos pārrobežu dzelzceļa savienojumus; |
| --- | --- |

(iib)

darbības, ar kurām atjauno pamestos vai demontētos trūkstošos reģionālos pārrobežu dzelzceļa savienojumus;

| (iii) | darbības, ar kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu izveido visaptverošā tīkla posmus, kas atrodas tālākos reģionos, tostarp darbības, kuras saistītas ar attiecīgajiem pilsētu mezgliem,
  lidostām,


  multimodālām loģistikas platformām,
  jūras ostām, iekšzemes ostām un visaptverošā tīkla dzelzceļa termināļiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā; |
| --- | --- |

(iii)

darbības, ar kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu izveido visaptverošā tīkla posmus, kas atrodas tālākos reģionos, tostarp darbības, kuras saistītas ar attiecīgajiem pilsētu mezgliem,
  lidostām,


  multimodālām loģistikas platformām,
  jūras ostām, iekšzemes ostām un visaptverošā tīkla dzelzceļa termināļiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā;

| (iiia) | darbības sadarbspējas šķēršļu novēršanai, jo īpaši, kad tiek radīta ietekme uz koridoriem/tīkliem, it īpaši attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumu pieauguma veicināšanu; [Gr. 33] |
| --- | --- |

(iiia)

darbības sadarbspējas šķēršļu novēršanai, jo īpaši, kad tiek radīta ietekme uz koridoriem/tīkliem, it īpaši attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumu pieauguma veicināšanu; [Gr. 33]

| (iv) | darbības kopīgu interešu projektu atbalstam, lai savienotu Eiropas komunikāciju tīklu ar kaimiņvalstu infrastruktūras tīkliem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 8. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

(iv)

darbības kopīgu interešu projektu atbalstam, lai savienotu Eiropas komunikāciju tīklu ar kaimiņvalstu infrastruktūras tīkliem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 8. panta 1. punktā;

| (b) | darbības, kas saistītas ar gudru,
  sadarbspējīgu,
  ilgtspējīgu,
  multimodālu,
  iekļaujošu
  , pieejamu
  , drošu un aizsargātu mobilitāti:






  (i) | darbības jūras transporta maģistrāļu atbalstam, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 21. pantā
  , kurās galvenā uzmanība tiek pievērsta pārrobežu tuvsatiksmes kuģošanai
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

darbības, kas saistītas ar gudru,
  sadarbspējīgu,
  ilgtspējīgu,
  multimodālu,
  iekļaujošu
  , pieejamu
  , drošu un aizsargātu mobilitāti:

(i)

darbības jūras transporta maģistrāļu atbalstam, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 21. pantā
  , kurās galvenā uzmanība tiek pievērsta pārrobežu tuvsatiksmes kuģošanai
  ;

| (ii) | darbības telemātikas lietojumu sistēmu
  , inter alia ERTMS un SESAR projektu,
  atbalstam, tostarp drošuma nolūkos, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 31. pantu; |
| --- | --- |

(ii)

darbības telemātikas lietojumu sistēmu
  , inter alia ERTMS un SESAR projektu,
  atbalstam, tostarp drošuma nolūkos, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 31. pantu;

| (iii) | darbības kravu pārvadājumu pakalpojumu atbalstam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 32. pantu; |
| --- | --- |

(iii)

darbības kravu pārvadājumu pakalpojumu atbalstam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 32. pantu;

| (iv) | darbības jaunu tehnoloģiju un inovācijas atbalstam, tostarp automatizācija, uzlaboti transporta pakalpojumi, transporta veidu integrācija un alternatīvo degvielu infrastruktūra
  visiem transporta veidiem un transporta nozares dekarbonizācija,
  saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 33. pantu; |
| --- | --- |

(iv)

darbības jaunu tehnoloģiju un inovācijas atbalstam, tostarp automatizācija, uzlaboti transporta pakalpojumi, transporta veidu integrācija un alternatīvo degvielu infrastruktūra
  visiem transporta veidiem un transporta nozares dekarbonizācija,
  saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 33. pantu;

| (v) | darbības, ko veic, lai likvidētu sadarbspējas šķēršļus
  , jo īpaši pilsētu mezglos, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 30. pantā, un
  jo īpaši, kad tiek radīta ietekme uz koridoriem/tīkliem; |
| --- | --- |

(v)

darbības, ko veic, lai likvidētu sadarbspējas šķēršļus
  , jo īpaši pilsētu mezglos, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 30. pantā, un
  jo īpaši, kad tiek radīta ietekme uz koridoriem/tīkliem;

| (vi) | darbības, ar kurām īsteno drošu un aizsargātu infrastruktūru un mobilitāti, tostarp ceļu satiksmes drošību, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 34. pantu; |
| --- | --- |

(vi)

darbības, ar kurām īsteno drošu un aizsargātu infrastruktūru un mobilitāti, tostarp ceļu satiksmes drošību, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 34. pantu;

| (vii) | darbības, ar kurām uzlabo transporta infrastruktūras noturību pret klimata pārmaiņām un dabas katastrofām; |
| --- | --- |

(vii)

darbības, ar kurām uzlabo transporta infrastruktūras noturību pret klimata pārmaiņām un dabas katastrofām;

| (viii) | darbības, ar kurām uzlabo transporta infrastruktūras pieejamību visiem
  jebkura transporta veida
  lietotājiem
  , jo īpaši lietotājiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām,
  saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 37. pantu; |
| --- | --- |

(viii)

darbības, ar kurām uzlabo transporta infrastruktūras pieejamību visiem
  jebkura transporta veida
  lietotājiem
  , jo īpaši lietotājiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām,
  saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 37. pantu;

| (ix) | darbības, ar kurām uzlabo transporta infrastruktūras pieejamību drošības un civilās aizsardzības nolūkos; |
| --- | --- |

(ix)

darbības, ar kurām uzlabo transporta infrastruktūras pieejamību drošības un civilās aizsardzības nolūkos;

| (ixa) | darbības dzelzceļa kravu pārvadājumu trokšņa samazināšanai. |
| --- | --- |

(ixa)

darbības dzelzceļa kravu pārvadājumu trokšņa samazināšanai.

| (c) | attiecībā uz 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minēto konkrēto mērķi
  un saskaņā ar 6.a pantu
  :








  (i) | īpaši pasākumi, kas ir daļa no darbības, ar ko atbalsta
  Eiropas transporta
  tīkla
  daļas,


  jaunas vai jau esošas, kuras ir piemērotas militārajam transportam
  , lai to pielāgotu
  duālās
  mobilitātes prasībām un šo infrastruktūru varētu izmantot gan civilām, gan militārām vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

(c)

attiecībā uz 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minēto konkrēto mērķi
  un saskaņā ar 6.a pantu
  :

(i)

īpaši pasākumi, kas ir daļa no darbības, ar ko atbalsta
  Eiropas transporta
  tīkla
  daļas,


  jaunas vai jau esošas, kuras ir piemērotas militārajam transportam
  , lai to pielāgotu
  duālās
  mobilitātes prasībām un šo infrastruktūru varētu izmantot gan civilām, gan militārām vajadzībām;

| (ia) | darbības, ar kurām uzlabo transporta infrastruktūras pieejamību drošības un civilās aizsardzības nolūkos; |
| --- | --- |

(ia)

darbības, ar kurām uzlabo transporta infrastruktūras pieejamību drošības un civilās aizsardzības nolūkos;

| (ib) | darbības, ar kurām palielina noturību pret kiberdrošības apdraudējumu
  . |
| --- | --- |

(ib)

darbības, ar kurām palielina noturību pret kiberdrošības apdraudējumu
  .

3.   Enerģētikas nozarē Savienības finansiālo atbalstu atbilstoši šai regulai var saņemt šādas darbības:

| (a) | darbības, kas saistītas ar kopīgu interešu projektiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 347/2013 14. pantā; |
| --- | --- |

(a)

darbības, kas saistītas ar kopīgu interešu projektiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 347/2013 14. pantā;

| (b) | darbības, ar kurām atbalsta pārrobežu projektus atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, tostarp to koncepciju, kā definēts šīs regulas pielikuma IV daļā, ievērojot izpildes nosacījumus šīs regulas 7. pantā. |
| --- | --- |

(b)

darbības, ar kurām atbalsta pārrobežu projektus atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, tostarp to koncepciju, kā definēts šīs regulas pielikuma IV daļā, ievērojot izpildes nosacījumus šīs regulas 7. pantā.

4.   Digitālajā nozarē Savienības finansiālo atbalstu atbilstoši šai regulai var saņemt šādas darbības:

| (a) | darbības, ar kurām atbalsta sociālekonomisko virzītājspēku gigabitu
  un 5G
  savienotību; |
| --- | --- |

(a)

darbības, ar kurām atbalsta sociālekonomisko virzītājspēku gigabitu
  un 5G
  savienotību;

| (b) | darbības ar kurām atbalsta tādu īpaši augstas kvalitātes vietējas bezvadu savienotības sniegšanu vietējās kopienās, kura tiek nodrošināta bez maksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

(b)

darbības ar kurām atbalsta tādu īpaši augstas kvalitātes vietējas bezvadu savienotības sniegšanu vietējās kopienās, kura tiek nodrošināta bez maksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem;

| (c) | darbības, ar kurām atbalsta nepārtrauktu 5G sistēmu pārklājumu visās sauszemes transporta maģistrālēs, tostarp Eiropas transporta tīklos; |
| --- | --- |

(c)

darbības, ar kurām atbalsta nepārtrauktu 5G sistēmu pārklājumu visās sauszemes transporta maģistrālēs, tostarp Eiropas transporta tīklos;

| (d) | darbības
  jaunu vai esošu
  pamattīklu izvēršanas
  un integrēšanas
  atbalstam, tostarp ar zemūdens kabeļiem, dalībvalstīs un starp Savienību un trešām valstīm; |
| --- | --- |

(d)

darbības
  jaunu vai esošu
  pamattīklu izvēršanas
  un integrēšanas
  atbalstam, tostarp ar zemūdens kabeļiem, dalībvalstīs un starp Savienību un trešām valstīm;

| (e) | darbības, ar kurām atbalsta Eiropas mājsaimniecību piekļuvi ļoti augstas veiktspējas tīkliem
  un ES stratēģisko savienotības mērķu īstenošanu
  ; |
| --- | --- |

(e)

darbības, ar kurām atbalsta Eiropas mājsaimniecību piekļuvi ļoti augstas veiktspējas tīkliem
  un ES stratēģisko savienotības mērķu īstenošanu
  ;

| (f) | darbības, ar kurām īsteno digitālās savienotības infrastruktūras prasības saistībā ar pārrobežu projektiem transporta vai enerģētikas jomā, un/vai darbības, ar kurām atbalsta operatīvās digitālās platformas, kas ir tieši saistītas ar transporta infrastruktūrām vai energoinfrastruktūrām. |
| --- | --- |

(f)

darbības, ar kurām īsteno digitālās savienotības infrastruktūras prasības saistībā ar pārrobežu projektiem transporta vai enerģētikas jomā, un/vai darbības, ar kurām atbalsta operatīvās digitālās platformas, kas ir tieši saistītas ar transporta infrastruktūrām vai energoinfrastruktūrām.

Indikatīvs to projektu saraksts, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu, ir ietverts pielikuma V daļā.

10. pants

Sinerģija

  starp transporta, enerģētikas un digitālo nozari

1.   Darbības, kas
  vienlaicīgi
  veicina vismaz divu nozaru viena vai vairāku mērķu sasniegšanu, kā noteikts 3. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā, var saņemt Savienības finansiālo atbalstu atbilstoši šai regulai
  un izmantot augstāku līdzfinansējuma likmi saskaņā ar 14. pantu
  . Šādas darbības īsteno ar ▌darba programmām, kas aptver vismaz divas nozares, tostarp piemērojot īpašus piešķiršanas kritērijus, un tās finansē ar budžeta iemaksām no attiecīgajām nozarēm.

2.   Transporta, enerģētikas vai digitālajā nozarē darbībām, kuras ir atbalsttiesīgas saskaņā ar 9. pantu, var būt
  sinerģētiski


  elementi, kas ir saistīti ar jebkuru no pārējām nozarēm, kuras nav saistītas
  ar atbalsttiesīgām darbībām, kā noteikts attiecīgi 9. panta 2., 3. vai 4. punktā, ja šīs darbības atbilst visām turpmāk minētajām prasībām:

| (a) | šādu
  sinerģētisku elementu
  izmaksas nepārsniedz 20 % no darbības kopējām attiecināmajām izmaksām un |
| --- | --- |

(a)

šādu
  sinerģētisku elementu
  izmaksas nepārsniedz 20 % no darbības kopējām attiecināmajām izmaksām un

| (b) | šādi
  sinerģētiski elementi
  ir saistīti ar transporta, enerģētikas vai digitālo nozari, un |
| --- | --- |

(b)

šādi
  sinerģētiski elementi
  ir saistīti ar transporta, enerģētikas vai digitālo nozari, un

| (c) | šie
  sinerģētiskie elementi
  ļauj ievērojami uzlabot darbības sociālekonomiskos, klimatiskos vai vidiskos ieguvumus. |
| --- | --- |

(c)

šie
  sinerģētiskie elementi
  ļauj ievērojami uzlabot darbības sociālekonomiskos, klimatiskos vai vidiskos ieguvumus.

11. pants

Subjekti, kas tiesīgi piedalīties

1.   Papildus Finanšu regulas [197. pantā] noteiktajiem kritērijiem piemēro attiecināmības kritērijus, kas noteikti šajā pantā.

2.   Tiesīgi piedalīties ir šādi subjekti:

| (a) | juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību dalībvalstī
  , tostarp kopuzņēmumi
  ; |
| --- | --- |

(a)

juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību dalībvalstī
  , tostarp kopuzņēmumi
  ;

| (b) | juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību ar programmu asociētā trešā valstī; |
| --- | --- |

(b)

juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību ar programmu asociētā trešā valstī;

| (c) | juridiskās personas, kas izveidotas saskaņā ar Savienības tiesībām, un starptautiskās organizācijas, ja tas paredzēts darba programmās. |
| --- | --- |

(c)

juridiskās personas, kas izveidotas saskaņā ar Savienības tiesībām, un starptautiskās organizācijas, ja tas paredzēts darba programmās.

3.   Fiziskas personas nav tiesīgas piedalīties.

4.   Juridiskās personas, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kura nav asociēta ar programmu, izņēmuma kārtā ir tiesīgas saņemt atbalstu atbilstoši programmai, ja tas ir obligāti nepieciešams konkrēta kopīgu interešu projekta
  transporta, enerģētikas vai digitālajā jomā
  vai pārrobežu projekta mērķu sasniegšanai atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā.

5.   Regulas 19. pantā minētās darba programmas var paredzēt, ka tiesīgi piedalīties ir tikai priekšlikumi, ko iesniedz viena vai vairākas dalībvalstis vai
  kopuzņēmumi, vai, apspriežoties
  ar
  attiecīgajām dalībvalstīm, reģionālās vai vietējās iestādes, vai
  starptautiskas organizācijas,
  ▌
  vai publiski vai privāti uzņēmumi vai struktūras.

III NODAĻA

III NODAĻA

DOTĀCIJAS

DOTĀCIJAS

12. pants

Dotācijas

Dotācijas atbilstoši programmai piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas [VIII] sadaļu.

13. pants

Piešķiršanas kritēriji

1.   Piešķiršanas kritērijus nosaka 19. pantā minētajās darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus,
  un cik vien iespējams tajos iekļauj
  šādus elementus:

| (a) | ekonomiskā, sociālā un vidiskā ietekme (ieguvumi un izmaksas),
  tostarp analīzes pamatotība, vispusīgums un pārredzamība
  ; |
| --- | --- |

(a)

ekonomiskā, sociālā un vidiskā ietekme (ieguvumi un izmaksas),
  tostarp analīzes pamatotība, vispusīgums un pārredzamība
  ;

| (aa) | atbilstība Direktīvas 2014/25/ES 82. un 85. panta noteikumiem; |
| --- | --- |

(aa)

atbilstība Direktīvas 2014/25/ES 82. un 85. panta noteikumiem;

| (b) | inovācijas, drošuma,
  digitalizācijas,
  sadarbspējas un pieejamības aspekti; |
| --- | --- |

(b)

inovācijas, drošuma,
  digitalizācijas,
  sadarbspējas un pieejamības aspekti;

| (c) | pārrobežu dimensija
  un starpsavienojumu dimensija
  ; |
| --- | --- |

(c)

pārrobežu dimensija
  un starpsavienojumu dimensija
  ;

| (ca) | savienotība un teritoriālā pieejamība, tostarp tālākajiem reģioniem un salām; |
| --- | --- |

(ca)

savienotība un teritoriālā pieejamība, tostarp tālākajiem reģioniem un salām;

| (cb) | Eiropas pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

(cb)

Eiropas pievienotā vērtība;

| (d) | sinerģija starp transporta, enerģētikas un digitālo nozari; |
| --- | --- |

(d)

sinerģija starp transporta, enerģētikas un digitālo nozari;

| (e) | projektu izstrādes darbības gatavība; |
| --- | --- |

(e)

projektu izstrādes darbības gatavība;

| (ea) | projektu dzīves cikls un attiecībā uz pabeigto projektu ierosinātās uzturēšanas stratēģijas pamatojums; |
| --- | --- |

(ea)

projektu dzīves cikls un attiecībā uz pabeigto projektu ierosinātās uzturēšanas stratēģijas pamatojums;

| (f) | ierosinātā īstenošanas plāna pamatojums; |
| --- | --- |

(f)

ierosinātā īstenošanas plāna pamatojums;

| (g) | Savienības finansiālā atbalsta katalītiskā ietekme uz ieguldījumu; |
| --- | --- |

(g)

Savienības finansiālā atbalsta katalītiskā ietekme uz ieguldījumu;

| (h) | vajadzība pārvarēt finansiālus šķēršļus, piemēram, nepietiekamu komerciālo dzīvotspēju
  , augstas sākotnējās izmaksas
  vai tirgus finansējuma trūkumu; |
| --- | --- |

(h)

vajadzība pārvarēt finansiālus šķēršļus, piemēram, nepietiekamu komerciālo dzīvotspēju
  , augstas sākotnējās izmaksas
  vai tirgus finansējuma trūkumu;

| (ha) | ieguldījums duālās (civilās un aizsardzības) mobilitātes prasību integrēšanā; |
| --- | --- |

(ha)

ieguldījums duālās (civilās un aizsardzības) mobilitātes prasību integrēšanā;

| (hb) | pieejamība personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām; |
| --- | --- |

(hb)

pieejamība personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām;

| (i) | ieguldījums
  Savienības un valstu enerģētikas un klimata jomas
  plānos
  ; |
| --- | --- |

(i)

ieguldījums
  Savienības un valstu enerģētikas un klimata jomas
  plānos
  ;

| (ia) | projektu panāktā dekarbonizācija; |
| --- | --- |

(ia)

projektu panāktā dekarbonizācija;

| (ib) | pienesums attiecībā uz principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”. |
| --- | --- |

(ib)

pienesums attiecībā uz principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”.

2.   Novērtējot priekšlikumu atbilstību piešķiršanas kritērijiem, attiecīgā gadījumā ņem vērā tā noturību pret klimata pārmaiņu nelabvēlīgo ietekmi, veicot uzņēmības pret klimata pārmaiņām un riska novērtējumu, tostarp attiecīgus pielāgošanas pasākumus.

3.   Novērtējot priekšlikumu atbilstību piešķiršanas kritērijiem, nodrošina, ka attiecīgā gadījumā, kā norādīts darba programmās, darbības, kuras saņēmušas programmas atbalstu un kurās ietverta pozicionēšanas, navigācijas un laikiestates (PNT) tehnoloģija, ir tehniski saderīgas ar EGNOS/Galileo un Copernicus.

4.   Transporta nozarē, novērtējot priekšlikumu atbilstību piešķiršanas kritērijiem, kas minēti 1. punktā, attiecīgā gadījumā nodrošina, ka ierosinātās darbības saskan ar koridora darba plāniem un īstenošanas aktiem atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1315/2013 47. pantam un tajās saskaņā ar minētās regulas 45. panta 8. punktu ņemts vērā atbildīgā Eiropas koordinatora atzinums.
  Novērtējumā arī vērtē, vai EISI finansēto darbību īstenošana varētu radīt kravu un pasažieru plūsmu traucējumus projekta skartajā līnijas posmā, un vajadzības gadījumā piedāvā risinājumus.

5.   Attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar pārrobežu projektiem atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, piešķiršanas kritērijos, kas noteikti darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ņem vērā 7. panta 4. punktā paredzētos nosacījumus.

6.   Attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar kopīgu interešu digitālās savienotības projektiem, piešķiršanas kritērijos, kuri noteikti darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ņem vērā 8. panta 3. punktā paredzētos nosacījumus.

14. pants

Līdzfinansējuma likmes

1.   Pētījumiem Savienības finansiālā atbalsta summa nepārsniedz
  50
   % no kopējām attiecināmajām izmaksām. Pētījumiem, kas finansēti ar summām, kuras pārvietotas no Kohēzijas fonda, maksimālā līdzfinansējuma likme ir tā, ko piemēro Kohēzijas fondam, kā noteikts 2. punkta b) apakšpunktā.

2.   Darbiem transporta nozarē piemēro šādas maksimālās līdzfinansējuma likmes:

| (a) | darbiem, kas saistīti ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem, Savienības finansiālā atbalsta summa nepārsniedz 30 % no kopējām attiecināmajām izmaksām. Līdzfinansējuma likmes var palielināt līdz ne vairāk kā 50 % darbībām, kas saistītas ar
  jebkura transporta veida
  pārrobežu savienojumiem, ievērojot šā punkta c) apakšpunkta nosacījumus, darbībām telemātikas lietojumu atbalstam,
  darbībām iekšzemes ūdensceļu, dzelzceļa vai jūras maģistrāļu atbalstam,
  darbībām jaunu tehnoloģiju un inovācijas atbalstam, darbībām, ar kurām atbalsta infrastruktūras drošības uzlabojumus saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, un darbībām, ko veic tālākos reģionos
  , un darbībām, ar kurām atbalsta uzlabojumus teritoriju pieejamībā un savienotībā
  .
  Darbiem tālākajos reģionos maksimālā līdzfinansējuma likme ir 85 %
  ; |
| --- | --- |

(a)

darbiem, kas saistīti ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem, Savienības finansiālā atbalsta summa nepārsniedz 30 % no kopējām attiecināmajām izmaksām. Līdzfinansējuma likmes var palielināt līdz ne vairāk kā 50 % darbībām, kas saistītas ar
  jebkura transporta veida
  pārrobežu savienojumiem, ievērojot šā punkta c) apakšpunkta nosacījumus, darbībām telemātikas lietojumu atbalstam,
  darbībām iekšzemes ūdensceļu, dzelzceļa vai jūras maģistrāļu atbalstam,
  darbībām jaunu tehnoloģiju un inovācijas atbalstam, darbībām, ar kurām atbalsta infrastruktūras drošības uzlabojumus saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, un darbībām, ko veic tālākos reģionos
  , un darbībām, ar kurām atbalsta uzlabojumus teritoriju pieejamībā un savienotībā
  .
  Darbiem tālākajos reģionos maksimālā līdzfinansējuma likme ir 85 %
  ;

| (b) | attiecībā uz summām, kas pārvietotas no Kohēzijas fonda, maksimālā līdzfinansējuma likme ir likme, ko piemēro Kohēzijas fondam, kā noteikts Regulā (ES) XXX [Kopīgo noteikumu regula (KNR)]. Šīs līdzfinansējuma likmes var palielināt līdz ne vairāk kā 85 % darbībām, kas saistītas ar pārrobežu
  un trūkstošajiem
  savienojumiem, atbilstoši šā punkta c) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem
  un darbībām, kas saistītas ar teritoriju savienotības un pieejamības uzlabošanu
  ; |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz summām, kas pārvietotas no Kohēzijas fonda, maksimālā līdzfinansējuma likme ir likme, ko piemēro Kohēzijas fondam, kā noteikts Regulā (ES) XXX [Kopīgo noteikumu regula (KNR)]. Šīs līdzfinansējuma likmes var palielināt līdz ne vairāk kā 85 % darbībām, kas saistītas ar pārrobežu
  un trūkstošajiem
  savienojumiem, atbilstoši šā punkta c) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem
  un darbībām, kas saistītas ar teritoriju savienotības un pieejamības uzlabošanu
  ;

| (c) | attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar pārrobežu savienojumiem, maksimālās līdzfinansējuma likmes, kuras noteiktas a) un b) apakšpunktā, var piemērot tikai darbībām, kurām ir pierādīta īpaši augsta integrācijas pakāpe darbības plānošanā un īstenošanā, ņemot vērā 13. panta 1. punkta c) apakšpunktā
  vai 13. panta 1. punkta ca) apakšpunktā
  minēto piešķiršanas kritēriju, proti, ja ir izveidots atsevišķs projekta uzņēmums, kopīga pārvaldības struktūra un pastāv divpusējs tiesiskais regulējums vai pieņemts īstenošanas akts atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1315/2013 47. pantam
  vai ar rakstisku vienošanos starp attiecīgajām dalībvalstīm vai reģionālām iestādēm
  ;
  turklāt līdzfinansējuma likmi, kas piemērojama kopuzņēmumu īstenotajiem projektiem, saskaņā ar 11. panta 2. punkta a) apakšpunktu var palielināt par 10 %; līdzfinansējuma likme nepārsniedz 90 % no kopējām attiecināmajām izmaksām; |
| --- | --- |

(c)

attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar pārrobežu savienojumiem, maksimālās līdzfinansējuma likmes, kuras noteiktas a) un b) apakšpunktā, var piemērot tikai darbībām, kurām ir pierādīta īpaši augsta integrācijas pakāpe darbības plānošanā un īstenošanā, ņemot vērā 13. panta 1. punkta c) apakšpunktā
  vai 13. panta 1. punkta ca) apakšpunktā
  minēto piešķiršanas kritēriju, proti, ja ir izveidots atsevišķs projekta uzņēmums, kopīga pārvaldības struktūra un pastāv divpusējs tiesiskais regulējums vai pieņemts īstenošanas akts atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1315/2013 47. pantam
  vai ar rakstisku vienošanos starp attiecīgajām dalībvalstīm vai reģionālām iestādēm
  ;
  turklāt līdzfinansējuma likmi, kas piemērojama kopuzņēmumu īstenotajiem projektiem, saskaņā ar 11. panta 2. punkta a) apakšpunktu var palielināt par 10 %; līdzfinansējuma likme nepārsniedz 90 % no kopējām attiecināmajām izmaksām;

| (ca) | attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minēto konkrēto mērķi, līdzfinansējuma likmes var palielināt līdz ne vairāk kā 85 % darbībām, kuras saistītas ar pārrobežu savienojumiem, atbilstoši šā punkta c) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(ca)

attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minēto konkrēto mērķi, līdzfinansējuma likmes var palielināt līdz ne vairāk kā 85 % darbībām, kuras saistītas ar pārrobežu savienojumiem, atbilstoši šā punkta c) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem.

3.   Darbiem enerģētikas nozarē piemēro šādas maksimālās līdzfinansējuma likmes:

| (a) | darbiem, kas saistīti ar 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem, Savienības finansiālā atbalsta summa nepārsniedz 50 % no kopējām attiecināmajām izmaksām
  , darbiem tālākajos reģionos maksimālā līdzfinansējuma likme ir 85 %
  ; |
| --- | --- |

(a)

darbiem, kas saistīti ar 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem, Savienības finansiālā atbalsta summa nepārsniedz 50 % no kopējām attiecināmajām izmaksām
  , darbiem tālākajos reģionos maksimālā līdzfinansējuma likme ir 85 %
  ;

| (b) | līdzfinansējuma likmes var palielināt līdz ne vairāk kā 75 % darbībām, kas veicina tādu kopīgu interešu projektu izstrādi, kuri
  ievērojami sekmē CO2 emisiju samazināšanu vai
  kuri, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 347/2013 14. panta 2. punktā minētajiem pierādījumiem, nodrošina augstas pakāpes energoapgādes drošību reģionālā vai Savienības mērogā, stiprina Savienības solidaritāti vai ietver ļoti inovatīvus risinājumus. |
| --- | --- |

(b)

līdzfinansējuma likmes var palielināt līdz ne vairāk kā 75 % darbībām, kas veicina tādu kopīgu interešu projektu izstrādi, kuri
  ievērojami sekmē CO2 emisiju samazināšanu vai
  kuri, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 347/2013 14. panta 2. punktā minētajiem pierādījumiem, nodrošina augstas pakāpes energoapgādes drošību reģionālā vai Savienības mērogā, stiprina Savienības solidaritāti vai ietver ļoti inovatīvus risinājumus.

4.   Darbiem digitālajā nozarē piemēro šādas maksimālās līdzfinansējuma likmes: darbiem, kas saistīti ar 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem, Savienības finansiālā atbalsta summa nepārsniedz 30 % no kopējām attiecināmajām izmaksām.
  Darbiem tālākajos reģionos maksimālā līdzfinansējuma likme ir 85 %. Līdzfinansējuma likmes var palielināt līdz 50 % darbībām ar izteiktu pārrobežu dimensiju, piemēram, nepārtrauktam 5G sistēmu pārklājumam lielākajās transporta maģistrālēs vai pamattīklu izvēršanai starp dalībvalstīm un starp Savienību un trešām valstīm, un līdz 75 % darbībām, ar kurām īsteno sociālekonomisko virzītājspēku gigabitu savienotību. Darbības vietējas bezvadu savienotības nodrošināšanas jomā vietējās kopienās finansē ar Savienības finansiālo atbalstu, sedzot līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām, neskarot līdzfinansējuma principu.

5.   Maksimālā līdzfinansējuma likme, kas piemērojama 10. pantā minētajām darbībām, ir vislielākā maksimālā līdzfinansējuma likme, kas piemērojama attiecīgajām nozarēm.
  Turklāt šādām darbībām piemērojamo līdzfinansējuma likmi var palielināt par 10 %; līdzfinansējuma likme nepārsniedz 90 % no kopējām attiecināmajām izmaksām.

5.a
     
  Pēc līdzfinansējuma likmes noteikšanas un dotācijas piešķiršanas brīdī Komisija projektu virzītājiem nodrošina sarakstu ar visām iespējām un līdzekļiem, ar kuru starpniecību laika gaitā iegūt atlikušo finansiālo atbalstu.

15. pants

Attiecināmās izmaksas

Papildus Finanšu regulas [186. pantā] noteiktajiem kritērijiem piemēro šādus izmaksu attiecināmības kritērijus:

| (a) | attiecināmi var būt tikai dalībvalstīs radušies izdevumi, izņemot, ja kopīgu interešu projekts vai pārrobežu projekts atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā skar vienas vai vairāku trešo valstu teritoriju, kā noteikts šīs regulas 5. pantā vai 11. panta 4. punktā, vai starptautiskos ūdeņus, un ja darbība ir obligāti nepieciešama, lai sasniegtu attiecīgā projekta mērķus; |
| --- | --- |

(a)

attiecināmi var būt tikai dalībvalstīs radušies izdevumi, izņemot, ja kopīgu interešu projekts vai pārrobežu projekts atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā skar vienas vai vairāku trešo valstu teritoriju, kā noteikts šīs regulas 5. pantā vai 11. panta 4. punktā, vai starptautiskos ūdeņus, un ja darbība ir obligāti nepieciešama, lai sasniegtu attiecīgā projekta mērķus;

| (b) | iekārtu, aprīkojuma un infrastruktūras izmaksas, ko saņēmējs uzskata par kapitālizdevumiem, var būt attiecināmas līdz pilnam apjomam; |
| --- | --- |

(b)

iekārtu, aprīkojuma un infrastruktūras izmaksas, ko saņēmējs uzskata par kapitālizdevumiem, var būt attiecināmas līdz pilnam apjomam;

| (c) | izdevumi, kas saistīti ar zemes iegādi, nav attiecināmas izmaksas; |
| --- | --- |

(c)

izdevumi, kas saistīti ar zemes iegādi, nav attiecināmas izmaksas;

| (d) | attiecināmajās izmaksās nav iekļauts pievienotās vērtības nodoklis (PVN). |
| --- | --- |

(d)

attiecināmajās izmaksās nav iekļauts pievienotās vērtības nodoklis (PVN).

| (da) | izdevumi, kas saistīti ar militārajām prasībām ir attiecināmi, sākot no darbības attiecināmības sākuma datuma, neņemot vērā datumu, kad stājas spēkā deleģētie akti, kas minēti 6.a panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(da)

izdevumi, kas saistīti ar militārajām prasībām ir attiecināmi, sākot no darbības attiecināmības sākuma datuma, neņemot vērā datumu, kad stājas spēkā deleģētie akti, kas minēti 6.a panta 2. punktā.

16. pants

Dotāciju kombinēšana ar citiem finansējuma avotiem

1.   Dotācijas var izmantot kombinācijā ar finansējumu no Eiropas investīciju bankas vai valsts attīstību veicinošām bankām, vai citām attīstības un publiskām finanšu iestādēm, kā arī no privātā sektora finanšu iestādēm un investoriem, tostarp publiskām un privātām partnerībām.

2.   Šā panta 1. punktā minētās dotācijas izmantošanu īsteno speciālus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.

17. pants

Dotāciju samazināšana vai izbeigšana

1.   Papildus Finanšu regulas [131. panta 4. punktā] minētajiem iemesliem dotācijas summu
  , izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus,
  var samazināt šādu iemeslu dēļ:

| (a) | darbība nav sākusies viena gada laikā pēc dotācijas nolīgumā norādītā sākuma datuma
  pētījumu gadījumā vai divu gadu laikā — visas pārējās darbības, kuras ir tiesīgas saņemt finansiālo palīdzību saskaņā ar šo regulu
  ; |
| --- | --- |

(a)

darbība nav sākusies viena gada laikā pēc dotācijas nolīgumā norādītā sākuma datuma
  pētījumu gadījumā vai divu gadu laikā — visas pārējās darbības, kuras ir tiesīgas saņemt finansiālo palīdzību saskaņā ar šo regulu
  ;

| (b) | pēc darbības progresa izskatīšanas tiek secināts, ka darbības
  īstenošana ir prasījusi papildu laiku salīdzinājumā ar [Regulas Nr. XXX – Viedais TEN-T] 6. pantā noteiktajiem posmiem un termiņiem vai
  ir tik lieli kavējumi, ka darbības mērķi, visticamāk, netiks sasniegti. |
| --- | --- |

(b)

pēc darbības progresa izskatīšanas tiek secināts, ka darbības
  īstenošana ir prasījusi papildu laiku salīdzinājumā ar [Regulas Nr. XXX – Viedais TEN-T] 6. pantā noteiktajiem posmiem un termiņiem vai
  ir tik lieli kavējumi, ka darbības mērķi, visticamāk, netiks sasniegti.

2.   Pamatojoties uz 1. punktā norādītajiem iemesliem, dotācijas nolīgumu var izbeigt.

(2a)
     
  Summu, kas izriet no 1. vai 2. punkta piemērošanas, sadala citām darba programmām, kas ierosinātas attiecīgā finansējuma ietvaros, kā noteikts 4. panta 2. punktā.

18. pants

Sinerģija ar citām Savienības programmām

1.   Darbība, kurai šajā programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, tai skaitā no dalītas pārvaldības fondiem, ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām.
  Īstenošanā ievēro Finanšu regulas [xxx] panta noteikumus.
  Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli atbilstoši dokumentiem, kuros izklāstīti darbības atbalsta nosacījumi.

2.   Darbības, ka atbilst
  visiem
  turpmāk minētajiem kumulatīvajiem nosacījumiem:

| (a) | tās ir novērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus programmas ietvaros; |
| --- | --- |

(a)

tās ir novērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus programmas ietvaros;

| (b) | tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; |
| --- | --- |

(b)

tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam;

| (c) | budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

(c)

budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus;

tās var saņemt atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda atbilstoši Regulas (ES) XXX [KNR] [67. panta 5. punktam]
  bez papildu novērtējuma un
  ar nosacījumu, ka šādas darbības saskan ar attiecīgās programmas mērķiem. Piemēro fonda, kas sniedz atbalstu, noteikumus.

IV NODAĻA

IV NODAĻA

PLĀNOŠANA, UZRAUDZĪBA, IZVĒRTĒŠANA UN KONTROLE

PLĀNOŠANA, UZRAUDZĪBA, IZVĒRTĒŠANA UN KONTROLE

19. pants

Darba programmas

1.   Programmu īsteno ar darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā. ▌.

1.a
     
  Komisija līdz 2021. gada martam sagatavo pamatprogrammu, kurā būs iekļauts darba programmu un uzaicinājumu grafiks, to temati un piešķirtais finansējums, kā arī cita informācija, kas vajadzīga, lai visā programmas laikposmā nodrošinātu pārredzamību un paredzamību un uzlabotu projektu kvalitāti. Pamatprogramma tiks pieņemta ar deleģēto aktu saskaņā ar 24. pantu.

1.b
     
  Pēc darba programmas publicēšanas Komisija publisko paziņojumus par darba programmā paredzētajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; šajā paziņojumā saskaņā ar Finanšu regulas 194. pantu ietver vismaz šādu informāciju par katru sarakstā iekļauto uzaicinājumu:

| (a) | prioritātes; |
| --- | --- |

(a)

prioritātes;

| (b) | iniciatīvas sākuma datums; |
| --- | --- |

(b)

iniciatīvas sākuma datums;

| (c) | iniciatīvas beigu datums; |
| --- | --- |

(c)

iniciatīvas beigu datums;

| (d) | plānotais budžets. |
| --- | --- |

(d)

plānotais budžets.

2.   Darba programmas Komisija pieņem ar
  deleģēto
  aktu ▌saskaņā ar šīs regulas
  24. pantu
  .

2.a
     
  Saskaņā ar


  Regulas (ES, Euratom) 2018/1046


  200. panta 2. punktu visos uzaicinājumos ietver divpakāpju atlases procedūru, un tos īsteno šādi:

| (a) | pieteikumu iesniedzēji iesniedz vienkāršotu dokumentāciju, kurā apkopota salīdzinoši īsa informācija, lai varētu veikt projektu sākotnējo atlasi; |
| --- | --- |

(a)

pieteikumu iesniedzēji iesniedz vienkāršotu dokumentāciju, kurā apkopota salīdzinoši īsa informācija, lai varētu veikt projektu sākotnējo atlasi;

| (b) | pieteikumu iesniedzēji, kas sākotnēji atlasīti pirmajā posmā, iesniedz pilnīgu dokumentāciju trīs mēnešu laikā pēc pirmā posma noslēgšanas; |
| --- | --- |

(b)

pieteikumu iesniedzēji, kas sākotnēji atlasīti pirmajā posmā, iesniedz pilnīgu dokumentāciju trīs mēnešu laikā pēc pirmā posma noslēgšanas;

| (c) | Komisija publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus vismaz trīs mēnešus pirms procedūras sākuma. |
| --- | --- |

(c)

Komisija publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus vismaz trīs mēnešus pirms procedūras sākuma.

20. pants

Uzraudzība un ziņošana

-1.
     
  Komisija nosaka metodiku, lai nodrošinātu kvalitatīvus rādītājus, ar kuriem iespējams precīzi novērtēt programmas gaitā sasniegto progresu, secīgi īstenojot projektus TEN-T tīklā, un progresu 3. pantā noteikto mērķu sasniegšanā. Pamatojoties uz šo metodiku, Komisija vēlākais līdz 2021. gada 1. janvārim papildina pielikuma I daļu, izmantojot deleģēto aktu, kā minēts 24. pantā.

1.   Pielikumā I daļā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par programmas virzību uz 3. pantā izklāstīto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu.

2.   Lai nodrošinātu, ka programmas virzība uz tās mērķu sasniegšanu tiek iedarbīgi novērtēta, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 24. pantu, lai grozītu pielikuma I daļu, vajadzības gadījumā pārskatītu vai papildinātu rādītājus un papildinātu šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi.

3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati
  ir piemēroti sasniegtā progresa un grūtību, kas radušās pamattīkla koridoros, padziļinātai analīzei, un ka tie
  tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un attiecīgā gadījumā dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

3.a
     
  Komisija izveido īpašu interneta vietni, lai reāllaikā publicētu karti ar īstenošanas procesā esošajiem projektiem, norādot attiecīgos datus (ietekmes novērtējumi, vērtība, saņēmējs, īstenošanas organizācija, pašreizējā situācija).

21. pants

Izvērtēšana

  un pārskatīšana

1.   Izvērtēšanu veic savlaicīgi,
  tomēr vismaz reizi divos gados,
  lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanā.

(1a)
     
  Novērtējumos vērtē programmas īstenošanu atbilstīgi tās vispārējiem un nozaru mērķiem, kā noteikts 3. pantā, noskaidrojot, vai dažādās nozarēs īstenošana noris sekmīgi, vai kopējās budžeta saistības atbilst kopējai piešķirtajai summai, vai īstenojamos projektos ir panākts apmierinošs pabeigtības līmenis, vai tos joprojām ir iespējams īstenot un vai rezultātus būs viegli sasniegt.

2.   Programmas vidusposma izvērtējumu veic, tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par programmas īstenošanu,
  pamatojoties uz uzraudzību, kas veikta saskaņā ar 20. pantu,
  bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc programmas īstenošanas sākuma.
  Tajā ietver arī visaptverošu novērtējumu par to, vai procedūras, mērķi un atbilstības kritēriji ir piemēroti, lai sasniegtu vispārējos un nozaru mērķus, kā noteikts 3. pantā.


  Pamatojoties uz šā starpposma novērtējuma rezultātiem, ierosina pārskatīt programmu.

3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā
  divus
  gadus pēc 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic programmas galīgo izvērtēšanu.

4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem.

22. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz EISI koordinācijas komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

23. pants

Deleģēti akti

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar šīs regulas 24. pantu, lai:

| (a) | grozītu pielikuma I daļu attiecībā uz rādītājiem un noteiktu uzraudzības un izvērtēšanas sistēmu; |
| --- | --- |

(a)

grozītu pielikuma I daļu attiecībā uz rādītājiem un noteiktu uzraudzības un izvērtēšanas sistēmu;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (c) | grozītu pielikuma III daļu attiecībā uz transporta pamattīkla koridoru un iepriekš definēto posmu noteikšanu; un iepriekš definētajiem posmiem visaptverošajā tīklā; |
| --- | --- |

(c)

grozītu pielikuma III daļu attiecībā uz transporta pamattīkla koridoru un iepriekš definēto posmu noteikšanu; un iepriekš definētajiem posmiem visaptverošajā tīklā;

| (d) | grozītu pielikuma IV daļu attiecībā uz pārrobežu projektu apzināšanu atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā; |
| --- | --- |

(d)

grozītu pielikuma IV daļu attiecībā uz pārrobežu projektu apzināšanu atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā;

| (e) | grozītu pielikuma V daļu attiecībā uz kopīgu interešu digitālās savienotības projektu apzināšanu; |
| --- | --- |

(e)

grozītu pielikuma V daļu attiecībā uz kopīgu interešu digitālās savienotības projektu apzināšanu;

| (ea) | pieņemtu darba programmu; |
| --- | --- |

(ea)

pieņemtu darba programmu;

| (eb) | pieņemtu pamatprogrammu; |
| --- | --- |

(eb)

pieņemtu pamatprogrammu;

| (ec) | noteiktu vai grozītu militārās prasības, izveidotu vai grozītu to Eiropas transporta tīkla daļu sarakstu, kas piemērotas militārajam transportam, izveidotu vai grozītu prioritāro projektu divējāda lietojuma infrastruktūru sarakstu, kā arī novērtēšanas procedūru attiecībā uz to darbību atbilstību, kuras saistītas ar militāro mobilitāti, kā noteikts 6.a pantā; |
| --- | --- |

(ec)

noteiktu vai grozītu militārās prasības, izveidotu vai grozītu to Eiropas transporta tīkla daļu sarakstu, kas piemērotas militārajam transportam, izveidotu vai grozītu prioritāro projektu divējāda lietojuma infrastruktūru sarakstu, kā arī novērtēšanas procedūru attiecībā uz to darbību atbilstību, kuras saistītas ar militāro mobilitāti, kā noteikts 6.a pantā;

| (ed) | noteiktu metodiku, kas nodrošinātu kvalitatīvus rādītājus, ar kuriem iespējams precīzi novērtēt programmas gaitā sasniegto progresu, secīgi īstenojot projektus TEN-T tīklā. |
| --- | --- |

(ed)

noteiktu metodiku, kas nodrošinātu kvalitatīvus rādītājus, ar kuriem iespējams precīzi novērtēt programmas gaitā sasniegto progresu, secīgi īstenojot projektus TEN-T tīklā.

24. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 23. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 23. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 23. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

25. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

2.   Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju sabiedrībai, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem.

26. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

Ja trešā valsts programmā piedalās, pamatojoties uz lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu, vai uz kādu citu juridisku aktu, šī trešā valsts piešķir vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai atbildīgais kredītrīkotājs, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palāta varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šīs tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var veikt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 paredzēto izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses.

VI NODAĻA

VI NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

27. pants

Atcelšana un pārejas noteikumi

1.   Ar šo atceļ Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014.

2.   Neskarot 1. punktu, šī regula neietekmē attiecīgo darbību turpināšanu vai pārveidošanu līdz to noslēgšanai atbilstoši Regulai (ES) Nr. 1316/2013, ko turpina piemērot attiecīgajām darbībām līdz to noslēgšanai.

2.a
     
  Regulu (ES) Nr. 347/2013 pārskata laikus attiecībā uz nākamo DFS, lai saskaņotu pamatnostādnes ar Savienības mērķiem enerģētikas un klimata jomā 2030. gadam un ES ilgtermiņa dekarbonizācijas saistībām, kā arī lai integrētu principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”. [Gr. 10]

3.   No programmas finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp programmu un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar iepriekšējo programmu — Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu — atbilstoši Regulai (ES) Nr. 1316/2013.

4.   Lai varētu pārvaldīt darbības, kuras līdz 2027. gada 31. decembrim nebūs pabeigtas, šīs regulas 4. panta 5. punktā paredzēto izmaksu segšanai budžetā vajadzības gadījumā var iekļaut apropriācijas arī pēc 2027. gada.

28. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

priekšsēdētājs

PIELIKUMS

I DAĻA. RĀDĪTĀJI

Programmu cieši pārraudzīs, pamatojoties uz rādītāju kopumu, kas paredzēti, lai noteiktu programmas vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanas pakāpi un lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu un izmaksas. Šim nolūkam tiks vākti dati par šādu pamatrādītāju kopumu:

| Nozares | Konkrētie mērķi | Rādītāji |
| --- | --- | --- |
| Transports: | Efektīvi un savstarpēji savienoti tīkli un infrastruktūra viedai,
  sadarbspējīgai,
  ilgtspējīgai,
  multimodālai,
  iekļaujošai, drošai un aizsargātai mobilitātei | Pārrobežu un trūkstošie savienojumi, uz ko attiecas EISI atbalsts (t. sk. darbības, kas saistītas ar pilsētu mezgliem,
  reģionāliem pārrobežu dzelzceļa savienojumiem,
  jūras ostām, iekšzemes ostām,
  lidostām
  un TEN-T pamattīkla
  un visaptverošā tīkla
  dzelzceļa termināļiem) (skaits) |
| | | EISI atbalstītās darbības, kas sekmē transporta digitalizāciju
  (ERTMS, SESAR)
  (skaits) |
| | | Ar EISI atbalstu uzbūvētie vai modernizētie alternatīvas degvielas uzpildes punkti (skaits) |
| | | EISI atbalstītās darbības, kas sekmē satiksmes drošību (skaits) |
| | | EISI atbalstītās darbības, kas sekmē transporta pieejamību personām ar invaliditāti (skaits) |
| | | EISI atbalstītās darbības, kas sekmē kravu pārvadājumu trokšņa samazinājumu (skaits) |
| | Pielāgošanās
  divējādās
  mobilitātes (civilās un aizsardzības) prasībām | Transporta infrastruktūras komponenti, kas pielāgoti atbilstoši
  divējādās
  mobilitātes
  (civilās un aizsardzības)
  prasībām (skaits) |
| Enerģētika | Ieguldījums tirgu savstarpējā savienotībā un integrācijā | EISI darbības, kas sekmē dalībvalstu tīklu savstarpējas savienotības projektus un novērš iekšējos ierobežojumus (skaits) |
| | Energoapgādes drošība | EISI darbības, kas sekmē noturīga
  gāzes
  tīkla projektus (skaits) |
| | | EISI darbības, kas sekmē energotīklu viedināšanu un digitalizāciju un palielina enerģijas akumulēšanas kapacitāti (skaits) |
| | Ilgtspējīga attīstība, radot labvēlīgus nosacījumus dekarbonizācijai | EISI darbības, kas sekmē projektus, kuri dod iespēju palielināt atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku izmantošanu energosistēmās (skaits) |
| | | EISI darbības, kas sekmē pārrobežu sadarbību atjaunojamo energoresursu jomā (skaits) |
| Digitālā nozare | Ieguldījums digitālās savienotības infrastruktūras izvēršanā visā Eiropas Savienībā. | Jauni savienojumi ar ļoti augstas veiktspējas tīkliem sociālekonomiskajiem virzītājspēkiem un ļoti augstas kvalitātes bezvadu savienojumi vietējām kopienām |
| | | EISI darbības, kas ļauj nodrošināt 5G savienotību transporta maģistrālēs (skaits) |
| | | EISI darbības, kas ļauj nodrošināt jaunus savienojumus ar mājsaimniecībām paredzētiem ļoti augstas veiktspējas tīkliem (skaits) |
| | | EISI darbības, kas sekmē enerģētikas un transporta nozares digitalizāciju (skaits) |

Nozares

Konkrētie mērķi

Rādītāji

Transports:

Efektīvi un savstarpēji savienoti tīkli un infrastruktūra viedai,
  sadarbspējīgai,
  ilgtspējīgai,
  multimodālai,
  iekļaujošai, drošai un aizsargātai mobilitātei

Pārrobežu un trūkstošie savienojumi, uz ko attiecas EISI atbalsts (t. sk. darbības, kas saistītas ar pilsētu mezgliem,
  reģionāliem pārrobežu dzelzceļa savienojumiem,
  jūras ostām, iekšzemes ostām,
  lidostām
  un TEN-T pamattīkla
  un visaptverošā tīkla
  dzelzceļa termināļiem) (skaits)

EISI atbalstītās darbības, kas sekmē transporta digitalizāciju
  (ERTMS, SESAR)
  (skaits)

Ar EISI atbalstu uzbūvētie vai modernizētie alternatīvas degvielas uzpildes punkti (skaits)

EISI atbalstītās darbības, kas sekmē satiksmes drošību (skaits)

EISI atbalstītās darbības, kas sekmē transporta pieejamību personām ar invaliditāti (skaits)

EISI atbalstītās darbības, kas sekmē kravu pārvadājumu trokšņa samazinājumu (skaits)

Pielāgošanās
  divējādās
  mobilitātes (civilās un aizsardzības) prasībām

Transporta infrastruktūras komponenti, kas pielāgoti atbilstoši
  divējādās
  mobilitātes
  (civilās un aizsardzības)
  prasībām (skaits)

Enerģētika

Ieguldījums tirgu savstarpējā savienotībā un integrācijā

EISI darbības, kas sekmē dalībvalstu tīklu savstarpējas savienotības projektus un novērš iekšējos ierobežojumus (skaits)

Energoapgādes drošība

EISI darbības, kas sekmē noturīga
  gāzes
  tīkla projektus (skaits)

EISI darbības, kas sekmē energotīklu viedināšanu un digitalizāciju un palielina enerģijas akumulēšanas kapacitāti (skaits)

Ilgtspējīga attīstība, radot labvēlīgus nosacījumus dekarbonizācijai

EISI darbības, kas sekmē projektus, kuri dod iespēju palielināt atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku izmantošanu energosistēmās (skaits)

EISI darbības, kas sekmē pārrobežu sadarbību atjaunojamo energoresursu jomā (skaits)

Digitālā nozare

Ieguldījums digitālās savienotības infrastruktūras izvēršanā visā Eiropas Savienībā.

Jauni savienojumi ar ļoti augstas veiktspējas tīkliem sociālekonomiskajiem virzītājspēkiem un ļoti augstas kvalitātes bezvadu savienojumi vietējām kopienām

EISI darbības, kas ļauj nodrošināt 5G savienotību transporta maģistrālēs (skaits)

EISI darbības, kas ļauj nodrošināt jaunus savienojumus ar mājsaimniecībām paredzētiem ļoti augstas veiktspējas tīkliem (skaits)

EISI darbības, kas sekmē enerģētikas un transporta nozares digitalizāciju (skaits)

II DAĻA. TRANSPORTA NOZARES INDIKATĪVĀS PROCENTUĀLĀS DAĻAS

Budžeta līdzekļus, kas minēti 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktā, sadala šādi:

| — | 60 % darbībām, kas uzskaitītas 9. panta 2. punkta a) apakšpunktā, proti, “darbībām, kas saistītas ar efektīviem un savstarpēji savienotiem tīkliem”; |
| --- | --- |

—

60 % darbībām, kas uzskaitītas 9. panta 2. punkta a) apakšpunktā, proti, “darbībām, kas saistītas ar efektīviem un savstarpēji savienotiem tīkliem”;

| — | 40 % darbībām, kas uzskaitītas 9. panta 2. punkta b) apakšpunktā, proti, “darbībām, kas saistītas ar viedu, ilgtspējīgu, iekļaujošu un drošu mobilitāti”. |
| --- | --- |

—

40 % darbībām, kas uzskaitītas 9. panta 2. punkta b) apakšpunktā, proti, “darbībām, kas saistītas ar viedu, ilgtspējīgu, iekļaujošu un drošu mobilitāti”.

Budžeta līdzekļus to darbību finansēšanai
  , kas uzskaitītas 9. panta 2. punkta a) apakšpunktā
  , sadala šādi: 75
   % būtu jāpiešķir darbībām pamattīkla koridoros, 10 % — darbībām pamattīklā ārpus pamattīkla koridoriem un 15 % — darbībām visaptverošajā tīklā.

III DAĻA. HORIZONTĀLĀS PRIORITĀTES, TRANSPORTA PAMATTĪKLA KORIDORI UN IEPRIEKŠ DEFINĒTI POSMI; IERPIEKŠ DEFINĒTI POSMI VISAPTVEROŠAJĀ TĪKLĀ

-1.a
     
  Horizontālās prioritātes

SESAR, ERTMS, ITS, RIS, VTMIS viedo tehnoloģiju ierīces

1.   Pamattīkla koridori un iepriekš definēti posmi

| Pamattīkla koridors “Atlantijas okeāns” |
| --- |
| Pielāgošana | Gijón – León – Valladolid |
| | A Coruña – Vigo – Orense – León– |
| | Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao |
| | Bordeaux
   –
  Toulouse |
| | Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba |
| | Algeciras – Bobadilla – Madrid |
| | Madeira Island
  /Sines –
  Ermidas
  /Lisboa – Madrid – Valladolid |
| | Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – Douro river/
  Vigo |
| | Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux –
  La Rochelle
   – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg |
| | Shannon Foynes – Dublin – Rosslare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff –Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris |
| | Dublin/Cork – Brest – Roscoff –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours –
  Dijon |
| Iepriekš definēti posmi | Pārrobežu | Evora – Merida | Dzelzceļš |
| | | Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux | |
| | | Aveiro – Salamanca | |
| | | Douru upe (Via Navegável do Douro) | Iekšējie ūdensceļi: |
| | Trūkstošais savienojums | Paris (savienojums Orly – Versailles un Orly – Ch. De Gaulle lidosta) | Multimodāls |

Pamattīkla koridors “Atlantijas okeāns”

Pielāgošana

Gijón – León – Valladolid

A Coruña – Vigo – Orense – León–

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Bordeaux
   –
  Toulouse

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Madeira Island
  /Sines –
  Ermidas
  /Lisboa – Madrid – Valladolid

Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – Douro river/
  Vigo

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux –
  La Rochelle
   – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

Shannon Foynes – Dublin – Rosslare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff –Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris

Dublin/Cork – Brest – Roscoff –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours –
  Dijon

Iepriekš definēti posmi

Pārrobežu

Evora – Merida

Dzelzceļš

Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux

Aveiro – Salamanca

Douru upe (Via Navegável do Douro)

Iekšējie ūdensceļi:

Trūkstošais savienojums

Paris (savienojums Orly – Versailles un Orly – Ch. De Gaulle lidosta)

Multimodāls

| Pamattīkla koridors “Baltijas jūra – Adrijas jūra” |
| --- |
| Pielāgošana | Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków |
| | Gdańsk – Warszawa – Katowice |
| | Katowice – Ostrava – Brno – Wien |
| | Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava |
| | Katowice – Žilina – Bratislava – Wien |
| | Wien – Graz– Villach – Udine – Trieste |
| | Udine – Venezia – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona –
  Foggia |
| | Graz – Maribor –Ljubljana – Koper/Trieste |
| Iepriekš definēti posmi | Pārrobežu | Katowice – Ostrava | Dzelzceļš |
| | Katowice – Žilina | |
| | Opole – Ostrava | |
| | Bratislava – Wien | |
| | Graz – Maribor | |
| | Trieste – Divaca | |
| | Katowice – Žilina | Autoceļš |
| | Brno – Wien | |
| | Trūkstošais savienojums | Gloggnitz – Mürzzuschlag: | Dzelzceļš |
| | Zemmeringas bāzes tunelis | |
| | Graz – Klagenfurt: Koralmas dzelzceļa līnija un tunelis | |
| | Koper – Divača | |

Pamattīkla koridors “Baltijas jūra – Adrijas jūra”

Pielāgošana

Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków

Gdańsk – Warszawa – Katowice

Katowice – Ostrava – Brno – Wien

Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava

Katowice – Žilina – Bratislava – Wien

Wien – Graz– Villach – Udine – Trieste

Udine – Venezia – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona –
  Foggia

Graz – Maribor –Ljubljana – Koper/Trieste

Iepriekš definēti posmi

Pārrobežu

Katowice – Ostrava

Dzelzceļš

Katowice – Žilina

Opole – Ostrava

Bratislava – Wien

Graz – Maribor

Trieste – Divaca

Katowice – Žilina

Autoceļš

Brno – Wien

Trūkstošais savienojums

Gloggnitz – Mürzzuschlag:

Dzelzceļš

Zemmeringas bāzes tunelis

Graz – Klagenfurt: Koralmas dzelzceļa līnija un tunelis

Koper – Divača

| Pamattīkla koridors “Vidusjūra” |
| --- |
| Pielāgošana | Algeciras – Bobadilla –Madrid – Zaragoza – Tarragona |
| | Zaragoza – Teruel – Valencia/Sagunto |
| | Sagunto – Valencia – Madrid |
| | Sevilla – Bobadilla – Murcia |
| | Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona |
| | Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon –
  La Spezia
   – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest |
| | Toulouse – Narbonne |
| | Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – UA robeža |
| Iepriekš definēti posmi | Pārrobežu | Lyon – Torino: bāzes tunelis un pievedceļi | Dzelzceļš |
| | | Barcelona – Perpignan | |
| | | Nice – Ventimiglia | |
| | | Trieste – Divača | |
| | | Ljubljana – Zagreb | |
| | | Zagreb – Budapest | |
| | | Budapest – Miskolc – UA robeža | |
| | | Lendava – Letenye | Autoceļš |
| | | Vásárosnamény – UA robeža | |
| | Trūkstošais savienojums | Perpignan – Montpellier | Dzelzceļš |
| | | Madrid – Zaragoza – Barcelona | |
| | | Koper – Divača | |
| | | Rijeka – Zagreb | |
| | | Milano – Cremona – Mantova
  – Ferrara
   – Porto Levante/Venezia –Trieste/ Ravenna –
  Porto Garibaldi | Iekšzemes ūdensceļi |

Pamattīkla koridors “Vidusjūra”

Pielāgošana

Algeciras – Bobadilla –Madrid – Zaragoza – Tarragona

Zaragoza – Teruel – Valencia/Sagunto

Sagunto – Valencia – Madrid

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon –
  La Spezia
   – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

Toulouse – Narbonne

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – UA robeža

Iepriekš definēti posmi

Pārrobežu

Lyon – Torino: bāzes tunelis un pievedceļi

Dzelzceļš

Barcelona – Perpignan

Nice – Ventimiglia

Trieste – Divača

Ljubljana – Zagreb

Zagreb – Budapest

Budapest – Miskolc – UA robeža

Lendava – Letenye

Autoceļš

Vásárosnamény – UA robeža

Trūkstošais savienojums

Perpignan – Montpellier

Dzelzceļš

Madrid – Zaragoza – Barcelona

Koper – Divača

Rijeka – Zagreb

Milano – Cremona – Mantova
  – Ferrara
   – Porto Levante/Venezia –Trieste/ Ravenna –
  Porto Garibaldi

Iekšzemes ūdensceļi

| Pamattīkla koridors “Ziemeļjūra – Baltijas jūra” |
| --- |
| Pielāgošana | Luleå – Helsinki – Tallinn – Rīga |
| | Ventspils – Rīga |
| | Rīga – Kaunas |
| | Klaipeda – Kaunas – Vilnius |
| | Kaunas – Warszawa |
| | BY robeža – Warszawa –
  Łódź/Poznań
   – Frankfurt/Oder – Berlin – Hamburg – Kiel |
| | Łódź – Katowice/Wrocław |
| | UA/PL robeža – Rzeszów
   – Katowice – Wrocław – Falkenberg – Magdeburg |
| | Szczecin/Świnoujście – Berlin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover |
| | Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven |
| | Hannover – Osnabrück –
  / Kleve – Nijmegen /
   – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht |
| | Utrecht – Amsterdam |
| | Utrecht – Rotterdam – Antwerpen |
| | Hannover – Köln – Antwerpen |
| Iepriekš definēti posmi | Pārrobežu | Tallinn – Rīga – Kaunas/
  Vilnius
   – Warszawa: “Rail Baltic” jaunā ar UIC sliežu platumu pilnībā sadarbspējīgā līnija | Dzelzceļš |
| | | Antwerpen – Duisburg | Dzelzceļš |
| | | Świnoujście/Szczecin/
  Karniner Bridge
   – Berlin | Dzelzceļš/ iekšzemes ūdensceļi |
| | | “Via Baltica” koridors EE-LV-LT-PL | Autoceļš |
| | Trūkstošais savienojums | ▌ | Dzelzceļš |
| | | Warszawa/Idzikowice – Poznań/Wrocław, t. sk. savienojumi ar plānoto centrālo transporta centru | |
| | | Ķīles kanāls | Iekšzemes ūdensceļi |
| | | Berlin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; Rietumvācijas kanāli | |
| | | Rhine, Waal | |
| | | Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal | |
| | Modernizācija (divu sliežu ceļu dzelzceļa līnija) | Ruhrgebiet – Münster – Osnabrück – Hamburg | Dzelzceļš |

Pamattīkla koridors “Ziemeļjūra – Baltijas jūra”

Pielāgošana

Luleå – Helsinki – Tallinn – Rīga

Ventspils – Rīga

Rīga – Kaunas

Klaipeda – Kaunas – Vilnius

Kaunas – Warszawa

BY robeža – Warszawa –
  Łódź/Poznań
   – Frankfurt/Oder – Berlin – Hamburg – Kiel

Łódź – Katowice/Wrocław

UA/PL robeža – Rzeszów
   – Katowice – Wrocław – Falkenberg – Magdeburg

Szczecin/Świnoujście – Berlin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover

Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover – Osnabrück –
  / Kleve – Nijmegen /
   – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht

Utrecht – Amsterdam

Utrecht – Rotterdam – Antwerpen

Hannover – Köln – Antwerpen

Iepriekš definēti posmi

Pārrobežu

Tallinn – Rīga – Kaunas/
  Vilnius
   – Warszawa: “Rail Baltic” jaunā ar UIC sliežu platumu pilnībā sadarbspējīgā līnija

Dzelzceļš

Antwerpen – Duisburg

Dzelzceļš

Świnoujście/Szczecin/
  Karniner Bridge
   – Berlin

Dzelzceļš/ iekšzemes ūdensceļi

“Via Baltica” koridors EE-LV-LT-PL

Autoceļš

Trūkstošais savienojums

▌

Dzelzceļš

Warszawa/Idzikowice – Poznań/Wrocław, t. sk. savienojumi ar plānoto centrālo transporta centru

Ķīles kanāls

Iekšzemes ūdensceļi

Berlin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; Rietumvācijas kanāli

Rhine, Waal

Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Modernizācija (divu sliežu ceļu dzelzceļa līnija)

Ruhrgebiet – Münster – Osnabrück – Hamburg

Dzelzceļš

| Pamattīkla koridors “Ziemeļjūra – Vidusjūra” |
| --- |
| Pielāgošana | ▌ |
| | Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway
   – Shannon Foynes/Cork |
| | ▌ |
| | ▌ |
| | Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam |
| | Dublin – Cork – Calais – Dunkerque – Zeebrugge – Anvers – Rotterdam |
| | UK robeža
   – Lille – Brussel/Bruxelles |
| | London – Lille –
  pārrobežu dzelzceļa savienojums Bruxelles – Quiévrain – Valenciennes
   – Brussel/Bruxelles |
| | Amsterdam – Rotterdam – Antwerp – Brussel/Bruxelles – Luxembourg |
| | Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille |
| | Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel |
| | Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris |
| Iepriekš definēti posmi | Pārrobežu | Brussel/Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg | Dzelzceļš |
| | | Terneuzen – Gent | Iekšzemes ūdensceļi |
| | | Seine – Escaut tīkls un saistītie Sēnas, Esko un Mēzas upes baseini | |
| | | Rhine – Scheldt koridors | |
| | Trūkstošais savienojums | Albertkanaal/ Bocholt-Herentals kanāls | Iekšzemes ūdensceļi |
| | Dunkerque – Lille |

Pamattīkla koridors “Ziemeļjūra – Vidusjūra”

Pielāgošana

▌

Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway
   – Shannon Foynes/Cork

▌

▌

Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam

Dublin – Cork – Calais – Dunkerque – Zeebrugge – Anvers – Rotterdam

UK robeža
   – Lille – Brussel/Bruxelles

London – Lille –
  pārrobežu dzelzceļa savienojums Bruxelles – Quiévrain – Valenciennes
   – Brussel/Bruxelles

Amsterdam – Rotterdam – Antwerp – Brussel/Bruxelles – Luxembourg

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris

Iepriekš definēti posmi

Pārrobežu

Brussel/Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg

Dzelzceļš

Terneuzen – Gent

Iekšzemes ūdensceļi

Seine – Escaut tīkls un saistītie Sēnas, Esko un Mēzas upes baseini

Rhine – Scheldt koridors

Trūkstošais savienojums

Albertkanaal/ Bocholt-Herentals kanāls

Iekšzemes ūdensceļi

Dunkerque – Lille

| Pamattīkla koridors “Austrumi/ Vidusjūras austrumu daļa” |
| --- |
| Pielāgošana | Hamburg – Berlin |
| | Rostock – Berlin – Dresden |
| | Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden |
| | Dresden – Ústí nad Labem – Melnik/Praha – Lysá nad Labem/Poříčany – Kolin |
| | Kolin – Pardubice – Brno – Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Timişoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia |
| | Sofia – Plovdiv – Burgas |
| | Plovdiv – TR robeža – Alexandropouli – Kavala – Thessaloniki – Ioannina – Kakavia/Igoumenitsa |
| | FYROM robeža – Thessaloniki |
| | Sofia – Thessaloniki – Athina – Piraeus/Ikonio – Heraklion – Lemesos (Vasiliko) – Lefkosia |
| | Athina – Patras/Igoumenitsa |
| Iepriekš definēti posmi | Pārrobežu | Dresden – Praha | Dzelzceļš |
| | | Wien/Bratislava – Budapest | |
| | | Békéscsaba – Arad | |
| | | Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki | |
| | | TR robeža – Alexandropouli | |
| | | FYROM robeža – Thessaloniki | |
| | | Ioannina – Kakavia (AL robeža) | Autoceļš |
| | | Craiova – Vidin | |
| | | Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice | Iekšējie ūdensceļi: |
| | Trūkstošais savienojums | Thessaloniki – Kavala | Dzelzceļš |
| | | Budapest Kelenföld
   –
  Ferencváros | |
| | | Szolnok dzelzceļa stacija | |

Pamattīkla koridors “Austrumi/ Vidusjūras austrumu daļa”

Pielāgošana

Hamburg – Berlin

Rostock – Berlin – Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden

Dresden – Ústí nad Labem – Melnik/Praha – Lysá nad Labem/Poříčany – Kolin

Kolin – Pardubice – Brno – Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Timişoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia

Sofia – Plovdiv – Burgas

Plovdiv – TR robeža – Alexandropouli – Kavala – Thessaloniki – Ioannina – Kakavia/Igoumenitsa

FYROM robeža – Thessaloniki

Sofia – Thessaloniki – Athina – Piraeus/Ikonio – Heraklion – Lemesos (Vasiliko) – Lefkosia

Athina – Patras/Igoumenitsa

Iepriekš definēti posmi

Pārrobežu

Dresden – Praha

Dzelzceļš

Wien/Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad

Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki

TR robeža – Alexandropouli

FYROM robeža – Thessaloniki

Ioannina – Kakavia (AL robeža)

Autoceļš

Craiova – Vidin

Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice

Iekšējie ūdensceļi:

Trūkstošais savienojums

Thessaloniki – Kavala

Dzelzceļš

Budapest Kelenföld
   –
  Ferencváros

Szolnok dzelzceļa stacija

| Pamattīkla koridors “Reina – Alpi” |
| --- |
| Pielāgošana | Genova – Milano – Lugano – Basel |
| | Genova – Novara – Brig – Bern – Basel –
  pārrobežu dzelzceļa tilta atjaunošana Freiburg (Breisgau) – Colmar – Rastatt – Haguenau pārrobežu savienojumā
   – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln |
| | Milano – Verona – Trento – Bozen – Innsbruck – München kopā ar Bernes koridoru |
| | Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam |
| | Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen |
| | Köln – Liège – Bruxelles/Brussel – Gent |
| | Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge |
| Iepriekš definēti posmi | Pārrobežu | Zevenaar – Emmerich – Oberhausen | Dzelzceļš |
| | | Karlsruhe – Basel | |
| | | Milano/Novara – CH robeža | |
| | | Antwerpen – Duisburg | |
| | | Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam | Iekšējie ūdensceļi: |
| | Trūkstošais savienojums | Genova – Tortona/Novi Ligure | Dzelzceļš |

Pamattīkla koridors “Reina – Alpi”

Pielāgošana

Genova – Milano – Lugano – Basel

Genova – Novara – Brig – Bern – Basel –
  pārrobežu dzelzceļa tilta atjaunošana Freiburg (Breisgau) – Colmar – Rastatt – Haguenau pārrobežu savienojumā
   – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln

Milano – Verona – Trento – Bozen – Innsbruck – München kopā ar Bernes koridoru

Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam

Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen

Köln – Liège – Bruxelles/Brussel – Gent

Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge

Iepriekš definēti posmi

Pārrobežu

Zevenaar – Emmerich – Oberhausen

Dzelzceļš

Karlsruhe – Basel

Milano/Novara – CH robeža

Antwerpen – Duisburg

Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam

Iekšējie ūdensceļi:

Trūkstošais savienojums

Genova – Tortona/Novi Ligure

Dzelzceļš

| Pamattīkla koridors “Reina – Donava” |
| --- |
| Pielāgošana | Paris
   – Strasbourg – Stuttgart –
  Augsburg
   – München –
  Salzburg
   – Wels/Linz |
| | Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz |
| | München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – UA robeža |
| | Wels/Linz – Wien – Bratislava – Budapest – Vukovar |
| | Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Brašov/Craiova – Bucurešti–
  Focșani – Albita (MD robeža)
  /Constanta – Sulina |
| Iepriekš definēti posmi | Pārrobežu | München – Praha | Dzelzceļš |
| | | Nürnberg – Plzen | |
| | | München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg | |
| | | Strasbourg – Kehl Appenweier | |
| | | Hranice – Žilina | |
| | | Wien – Bratislava/Budapest | |
| | | Bratislava – Budapest | |
| | | Békéscsaba – Arad | |
| | | Danube (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) un saistītie Savas un Tisas upes baseini | Iekšzemes ūdensceļi |
| | | Zlín – Žilina | Autoceļš |
| | Trūkstošais savienojums | Stuttgart – Ulm | Dzelzceļš |
| | | Salzburg – Linz | |
| | | Arad – Craiova | |
| | | București – Constanța | |
| | | Arad – Brasov | Dzelzceļš |
| | | Brasov – Predeal | Dzelzceļš |
| | | București – Craiova | Dzelzceļš |

Pamattīkla koridors “Reina – Donava”

Pielāgošana

Paris
   – Strasbourg – Stuttgart –
  Augsburg
   – München –
  Salzburg
   – Wels/Linz

Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz

München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – UA robeža

Wels/Linz – Wien – Bratislava – Budapest – Vukovar

Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Brašov/Craiova – Bucurešti–
  Focșani – Albita (MD robeža)
  /Constanta – Sulina

Iepriekš definēti posmi

Pārrobežu

München – Praha

Dzelzceļš

Nürnberg – Plzen

München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg

Strasbourg – Kehl Appenweier

Hranice – Žilina

Wien – Bratislava/Budapest

Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad

Danube (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) un saistītie Savas un Tisas upes baseini

Iekšzemes ūdensceļi

Zlín – Žilina

Autoceļš

Trūkstošais savienojums

Stuttgart – Ulm

Dzelzceļš

Salzburg – Linz

Arad – Craiova

București – Constanța

Arad – Brasov

Dzelzceļš

Brasov – Predeal

Dzelzceļš

București – Craiova

Dzelzceļš

| Pamattīkla koridors “Skandināvija – Vidusjūra” |
| --- |
| Pielāgošana | RU robeža – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö |
| | Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm |
| | Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg |
| | Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn |
| | København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover |
| | Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg |
| | Rostock – Berlin –
  Halle/
  Leipzig –
  Erfurt/Weimar
   – München |
| | Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze |
| | Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta |
| | Napoli –
  Cagliari
   /Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta –
  Marsaxlokk |
| Iepriekš definēti posmi | Pārrobežu | RU robeža – Helsinki | Dzelzceļš |
| | | København – Hamburg: Fēmarnbelta fiksētā savienojuma pievedceļi | |
| | | München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brennera bāzes tunelis un pievedceļi | |
| | | Trelleborg – Malmö – Götebor – NO robeža (pārrobežu, dzelzceļš) | |
| | | Göteborg-Oslo | |
| | | Helsingborg-Helsingør | |
| | | Copenhagen-Malmö | |
| | | København – Hamburg: Fēmarnbelta fiksētais savienojums | Dzelzceļš/autoceļš |

Pamattīkla koridors “Skandināvija – Vidusjūra”

Pielāgošana

RU robeža – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm

Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg

Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berlin –
  Halle/
  Leipzig –
  Erfurt/Weimar
   – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

Napoli –
  Cagliari
   /Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta –
  Marsaxlokk

Iepriekš definēti posmi

Pārrobežu

RU robeža – Helsinki

Dzelzceļš

København – Hamburg: Fēmarnbelta fiksētā savienojuma pievedceļi

München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brennera bāzes tunelis un pievedceļi

Trelleborg – Malmö – Götebor – NO robeža (pārrobežu, dzelzceļš)

Göteborg-Oslo

Helsingborg-Helsingør

Copenhagen-Malmö

København – Hamburg: Fēmarnbelta fiksētais savienojums

Dzelzceļš/autoceļš

2.   Iepriekš definēti posmi visaptverošajā tīklā

Šīs regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētajos saistītajos elementos, kas iekļauti visaptverošajā tīklā, un
  9. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētajos visaptverošā tīkla pārrobežu
  savienojumos
  konkrēti ietilpst šādi posmi:

| Dublin – Strabane – Letterkenny | Autoceļš |
| --- | --- |
| Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway | Dzelzceļš |
| Pau – Huesca | Dzelzceļš |
| Lyon – CH border | Dzelzceļš |
| Athus – Mont-Saint-Martin | Dzelzceļš |
| ▌ | Dzelzceļš |
| Mons – Valenciennes | Dzelzceļš |
| Gent – Terneuzen | Dzelzceļš |
| Heerlen – Aachen | Dzelzceļš |
| Groningen – Bremen | Dzelzceļš |
| Stuttgart – CH border | Dzelzceļš |
| Berlin – Rzepin/Horka – Wrocław | Dzelzceļš |
| Prague – Linz | Dzelzceļš |
| Villach – Ljubljana | Dzelzceļš |
| Ancona – Foggia | Dzelzceļš/autoceļš |
| Pivka – Rijeka | Dzelzceļš |
| Plzeň – České Budějovice – Wien | Dzelzceļš |
| Wien – Gyor | Dzelzceļš |
| Graz –
  Celldömölk
   – Gyor | Dzelzceļš |
| Neumarkt-Kalham – Mühldorf | Dzelzceļš |
| “Amber” koridors PL-SK-HU | Dzelzceļš |
| “Via Carpathia” koridors BY/UA robeža-PL-SK-HU-RO | Autoceļš |
| Budapest – Osijek – Svilaj (Bosnijas un Hercegovinas robeža) | Autoceļš |
| Timișoara
   –
  Moravița | Autoceļš |
| Faro – Huelva | Dzelzceļš |
| Porto – Vigo | Dzelzceļš |
| București
   – Giurgiu – Varna/Bourgas | Dzelzceļš |
| Svilengrad – Pithio | Dzelzceļš |
| Siret
   –
  Suceava | Autoceļš |
| Focșani
   –
  Albița | Autoceļš |
| München – Salzburg – Laibach | Dzelzceļš |
| Gallarate/Sesto C. – Laveno/Luino | Dzelzceļš |

Dublin – Strabane – Letterkenny

Autoceļš

Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway

Dzelzceļš

Pau – Huesca

Dzelzceļš

Lyon – CH border

Dzelzceļš

Athus – Mont-Saint-Martin

Dzelzceļš

▌

Dzelzceļš

Mons – Valenciennes

Dzelzceļš

Gent – Terneuzen

Dzelzceļš

Heerlen – Aachen

Dzelzceļš

Groningen – Bremen

Dzelzceļš

Stuttgart – CH border

Dzelzceļš

Berlin – Rzepin/Horka – Wrocław

Dzelzceļš

Prague – Linz

Dzelzceļš

Villach – Ljubljana

Dzelzceļš

Ancona – Foggia

Dzelzceļš/autoceļš

Pivka – Rijeka

Dzelzceļš

Plzeň – České Budějovice – Wien

Dzelzceļš

Wien – Gyor

Dzelzceļš

Graz –
  Celldömölk
   – Gyor

Dzelzceļš

Neumarkt-Kalham – Mühldorf

Dzelzceļš

“Amber” koridors PL-SK-HU

Dzelzceļš

“Via Carpathia” koridors BY/UA robeža-PL-SK-HU-RO

Autoceļš

Budapest – Osijek – Svilaj (Bosnijas un Hercegovinas robeža)

Autoceļš

Timișoara
   –
  Moravița

Autoceļš

Faro – Huelva

Dzelzceļš

Porto – Vigo

Dzelzceļš

București
   – Giurgiu – Varna/Bourgas

Dzelzceļš

Svilengrad – Pithio

Dzelzceļš

Siret
   –
  Suceava

Autoceļš

Focșani
   –
  Albița

Autoceļš

München – Salzburg – Laibach

Dzelzceļš

Gallarate/Sesto C. – Laveno/Luino

Dzelzceļš

PIELIKUMS – IV DAĻA. PĀRROBEŽU PROJEKTU ATJAUNOJAMO ENERGORESURSU ENERĢIJAS JOMĀ APZINĀŠANA

1.   Pārrobežu projektu atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā mērķis

Pārrobežu projekti atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā veicina pārrobežu sadarbību starp dalībvalstīm atjaunojamo energoresursu plānošanas, attīstības un rentablas izmantošanas jomā
  , lai palīdzētu sasniegt Savienības ilgtermiņa dekarbonizācijas mērķus
  .

2.   Vispārīgi kritēriji

Lai projektu varētu kvalificēt kā pārrobežu projektu atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, tas atbilst visiem šādiem vispārīgiem kritērijiem:

| (a) | tas ir iekļauts sadarbības nolīgumā vai cita veida pasākumos starp dalībvalstīm un/vai starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kā noteikts Direktīvas 2009/28/EK 6., 7., 9. vai 11. pantā; |
| --- | --- |

(a)

tas ir iekļauts sadarbības nolīgumā vai cita veida pasākumos starp dalībvalstīm un/vai starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kā noteikts Direktīvas 2009/28/EK 6., 7., 9. vai 11. pantā;

| (b) | tas nodrošina izmaksu ietaupījumus atjaunojamo energoresursu izvēršanā un/vai ieguvumus sistēmas integrācijai, apgādes drošībai vai inovācijai salīdzinājumā
  ar alternatīvu pārrobežu projektu enerģētikas jomā vai atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā,
  ko kāda no iesaistītajām dalībvalstīm īsteno viena pati; |
| --- | --- |

(b)

tas nodrošina izmaksu ietaupījumus atjaunojamo energoresursu izvēršanā un/vai ieguvumus sistēmas integrācijai, apgādes drošībai vai inovācijai salīdzinājumā
  ar alternatīvu pārrobežu projektu enerģētikas jomā vai atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā,
  ko kāda no iesaistītajām dalībvalstīm īsteno viena pati;

| (c) | sadarbības potenciālie vispārējie ieguvumi pārsniedz izmaksas, tostarp ilgākā termiņā, kā novērtēts, pamatojoties uz 3. punktā minēto izmaksu un ieguvumu analīzi un piemērojot [7]. pantā minēto metodiku. |
| --- | --- |

(c)

sadarbības potenciālie vispārējie ieguvumi pārsniedz izmaksas, tostarp ilgākā termiņā, kā novērtēts, pamatojoties uz 3. punktā minēto izmaksu un ieguvumu analīzi un piemērojot [7]. pantā minēto metodiku.

3.   Izmaksu un ieguvumu analīze

Izmaksu un ieguvumu analīzē, kas minēta 2. punkta c) apakšpunktā, attiecībā uz katru iesaistīto dalībvalsti vai trešo valsti ņem vērā ietekmi arī šādos aspektos:

| (a) | elektroenerģijas ražošanas izmaksas; |
| --- | --- |

(a)

elektroenerģijas ražošanas izmaksas;

| (b) | sistēmas integrācijas izmaksas; |
| --- | --- |

(b)

sistēmas integrācijas izmaksas;

| (c) | atbalsta izmaksas; |
| --- | --- |

(c)

atbalsta izmaksas;

| (d) | siltumnīcefekta gāzu emisijas; |
| --- | --- |

(d)

siltumnīcefekta gāzu emisijas;

| (e) | apgādes drošība; |
| --- | --- |

(e)

apgādes drošība;

| (f) | gaisa un cita veida vietējais piesārņojums
  vai ietekme uz vietējo dabu un vidi |
| --- | --- |

(f)

gaisa un cita veida vietējais piesārņojums
  vai ietekme uz vietējo dabu un vidi

| (g) | inovācija. |
| --- | --- |

(g)

inovācija.

4.   Process

Projekta virzītāji, t. sk. dalībvalstis, kas potenciāli varētu pretendēt uz to, ka to projekts tiek atlasīts kā pārrobežu projekts atbilstoši sadarbības nolīgumam vai cita veida pasākumiem
  atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā
  starp dalībvalstīm un/vai starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kā noteikts
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/...
   (+) (1) (+) 9. 
  vai
  11. pantā, un vēlas iegūt pārrobežu projekta atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā statusu, iesniedz Komisijai pieteikumu par to, lai projekts tiktu atlasīts kā pārrobežu projekts atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā. Pieteikumā iekļauj attiecīgo informāciju, kas ļauj Komisijai izvērtēt projektu atbilstoši kritērijiem, kas paredzēti 2. un 3. punktā, saskaņā ar 7. pantā minēto metodiku.

Komisija nodrošina, ka projekta virzītājiem vismaz reizi gadā ir dota iespēja iesniegt pieteikumu par pārrobežu projekta atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā statusa piešķiršanu projektam.

Komisija rīko atbilstīgas apspriešanās par to projektu sarakstu, kas iesniegti, lai kļūtu par pārrobežu projektiem atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā.

Komisija izvērtē pieteikumus atbilstoši kritērijiem, kas noteikti 2. un 3. punktā.

Atlasot pārrobežu projektus atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, Komisija cenšas panākt tādu projektu kopskaitu, kas ir pārvaldāms. Apzinot pārrobežu projektus atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, Komisija cenšas nodrošināt atbilstošu ģeogrāfisko līdzsvaru. Projektu apzināšanā var izmantot reģionālās grupas.

Projektu neatlasa kā pārrobežu projektu atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā vai arī tā statusu atsauc, ja tā novērtēšana balstījusies uz nepareizu informāciju, kas bijis noteicošais faktors novērtēšanā, vai ja projekts neatbilst Savienības tiesībām.

Komisija savā tīmekļa vietnē publicē sarakstu, kurā norādīti pārrobežu projekti atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā.

V DAĻA. DIGITĀLĀS SAVIENOTĪBAS INFRASTRUKTŪRAS KOPĪGU INTEREŠU PROJEKTI

1.   Gigabitu
  un 5G vai cita modernākā mobilā
  savienotība ar sociālekonomiskajiem virzītājspēkiem

Darbībām piešķir prioritāti, ņemot vērā sociālekonomisko virzītājspēku funkciju, uz šādas savienotības pamata pieejamo digitālo pakalpojumu un lietojumu nozīmīgumu un potenciālos sociālekonomiskos ieguvumus iedzīvotājiem, uzņēmumiem un vietējām kopienām, tostarp iespējamās papildu sekas savienotības ziņā. Pieejamo budžetu ģeogrāfiski līdzsvaroti sadala starp dalībvalstīm.

Prioritāti piešķir darbībām, kas sekmē:

| — | gigabitu savienotību slimnīcām un medicīnas centriem saskaņā ar centieniem digitalizēt veselības aprūpes sistēmu, lai palielinātu ES iedzīvotāju labklājību un mainītu veidu, kādā veselības un aprūpes pakalpojumi tiek piedāvāti pacientiem (26); |
| --- | --- |

—

gigabitu savienotību slimnīcām un medicīnas centriem saskaņā ar centieniem digitalizēt veselības aprūpes sistēmu, lai palielinātu ES iedzīvotāju labklājību un mainītu veidu, kādā veselības un aprūpes pakalpojumi tiek piedāvāti pacientiem (26);

| — | Gigabitu savienotību izglītības un pētniecības centriem saistībā ar centieniem
  atvieglot cita starpā ātrgaitas datošanu, mākoņa lietojumprogrammu un lielo datu lietošanu,
  novērst digitālās plaisas un ieviest jauninājumus izglītības sistēmās, lai uzlabotu mācīšanās rezultātus, vienlīdzību un efektivitāti (27). |
| --- | --- |

—

Gigabitu savienotību izglītības un pētniecības centriem saistībā ar centieniem
  atvieglot cita starpā ātrgaitas datošanu, mākoņa lietojumprogrammu un lielo datu lietošanu,
  novērst digitālās plaisas un ieviest jauninājumus izglītības sistēmās, lai uzlabotu mācīšanās rezultātus, vienlīdzību un efektivitāti (27).

| — | 5G vai ļoti veiktspējīgu platjoslas savienotību izglītības un pētniecības centros, slimnīcās un veselības aprūpes centros saistībā ar centieniem līdz 2025. gadam visos pilsētu centros nodrošināt nepārtrauktu 5G bezvadu platjoslas pārklājumu. |
| --- | --- |

—

5G vai ļoti veiktspējīgu platjoslas savienotību izglītības un pētniecības centros, slimnīcās un veselības aprūpes centros saistībā ar centieniem līdz 2025. gadam visos pilsētu centros nodrošināt nepārtrauktu 5G bezvadu platjoslas pārklājumu.

2.   Bezvadu savienotība vietējās kopienās

Lai saņemtu finansējumu, darbības, kuru mērķis ir nodrošināt tādu vietēju bezvadu savienotību, kas ir bezmaksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem, vietējās sabiedriskās dzīves centros (t. sk. plašai sabiedrībai pieejamās vietās āra apstākļos), kam ir svarīga nozīme vietējo kopienu sabiedriskajā dzīvē, atbilst šādiem nosacījumiem:

| — | tās īsteno publiskā sektora struktūra, kas minēta nākamajā daļā un kas ir spējīga plānot un uzraudzīt iekštelpu vai āra vietējo bezvadu piekļuves punktu ierīkošanu sabiedriskās vietās, kā arī vismaz trīs gadus nodrošināt darbības izmaksu finansēšanu; |
| --- | --- |

—

tās īsteno publiskā sektora struktūra, kas minēta nākamajā daļā un kas ir spējīga plānot un uzraudzīt iekštelpu vai āra vietējo bezvadu piekļuves punktu ierīkošanu sabiedriskās vietās, kā arī vismaz trīs gadus nodrošināt darbības izmaksu finansēšanu;

| — | tās balstās uz ļoti jaudīgiem digitālajiem tīkliem, kas ļauj nodrošināt lietotājiem ļoti augstas kvalitātes interneta pieslēgumu, kurš:






  — | ir bezmaksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem, viegli piekļūstams, drošs un izmanto jaunāko un labāko pieejamo aprīkojumu, ar ko lietotājiem var nodrošināt ātrgaitas savienotību; un |
| --- | --- | --- |

—

tās balstās uz ļoti jaudīgiem digitālajiem tīkliem, kas ļauj nodrošināt lietotājiem ļoti augstas kvalitātes interneta pieslēgumu, kurš:

—

ir bezmaksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem, viegli piekļūstams, drošs un izmanto jaunāko un labāko pieejamo aprīkojumu, ar ko lietotājiem var nodrošināt ātrgaitas savienotību; un

| — | atbalsta
  vienlīdzīgu
  pieeju novatoriskiem digitāliem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

—

atbalsta
  vienlīdzīgu
  pieeju novatoriskiem digitāliem pakalpojumiem;

| — | izmanto kopīgo logotipu,
  kas pieejams daudzās valodās,
  ko nodrošina Komisija, un saiti uz saistītajiem tiešsaistes rīkiem; |
| --- | --- |

—

izmanto kopīgo logotipu,
  kas pieejams daudzās valodās,
  ko nodrošina Komisija, un saiti uz saistītajiem tiešsaistes rīkiem;

| — | tām piemēro saistības iepirkt vajadzīgo aprīkojumu un/vai saistītos ierīkošanas pakalpojumus saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, lai nodrošinātu, ka projekti nepamatoti nekropļo konkurenci. |
| --- | --- |

—

tām piemēro saistības iepirkt vajadzīgo aprīkojumu un/vai saistītos ierīkošanas pakalpojumus saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, lai nodrošinātu, ka projekti nepamatoti nekropļo konkurenci.

Finansiālais atbalsts ir pieejams publiskā sektora struktūrām, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2102 (28) 3. panta 1. punktā, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem apņēmušās nodrošināt tādu vietēju bezvadu savienotību, kura ir bezmaksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem, ierīkojot vietējus bezvadu piekļuves punktus.

Finansētās darbības nedublē esošos bezmaksas privātos vai publiskos līdzīga rakstura piedāvājumus, arī kvalitātes ziņā, vienā un tajā pašā sabiedriskajā telpā.

Pieejamo budžetu ģeogrāfiski līdzsvaroti sadala starp dalībvalstīm.

3.   Indikatīvs to 5G koridoru
  un pārrobežu savienojumu
  saraksts, kas tiesīgi saņemt finansējumu

Saskaņā ar Komisijas noteiktajiem Gigabitu sabiedrības mērķiem, lai nodrošinātu, ka līdz 2025. gadam lielākajās sauszemes transporta maģistrālēs ir nepārtraukts 5G pārklājums (29), darbībās, ar ko ievieš nepārtrauktu 5G sistēmu pārklājumu saskaņā ar 9. panta 4. punkta c) apakšpunktu, ietver, pirmkārt, darbības CAM eksperimentiem pārrobežu posmos (30) un, otrkārt, darbības CAM plašākai izvēršanai lielākos pamattīkla koridoru posmos, kā norādīts turpmākajā tabulā (indikatīvs saraksts). Šim nolūkam par pamatu izmanto TEN-T koridorus, bet 5G izvēršana nav obligāti jāierobežo ar minētajiem koridoriem (31).

| Pamattīkla koridors “Atlantijas okeāns” |
| --- |
| Pārrobežu posmi CAM eksperimentiem | Porto – Vigo un Merida–Evora |
| | Azoru salas/Madeira – Lisbon – Paris – Amstredam – Frankfurt |
| | Aveiro – Salamanca |
| Lielāks posms CAM plašākai izvēršanai | Metz – Paris – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lisbon |
| | — | Bilbao – Madrid – Lisbon |

Pamattīkla koridors “Atlantijas okeāns”

Pārrobežu posmi CAM eksperimentiem

Porto – Vigo un Merida–Evora

Azoru salas/Madeira – Lisbon – Paris – Amstredam – Frankfurt

Aveiro – Salamanca

Lielāks posms CAM plašākai izvēršanai

Metz – Paris – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lisbon

—

Bilbao – Madrid – Lisbon

Pamattīkla koridors “Baltijas jūra – Adrijas jūra”

Pārrobežu posmi CAM eksperimentiem

—

Lielāks posms CAM plašākai izvēršanai

Gdansk – Warsaw – Brno – Vienna – Graz – Ljubljana – Trieste

Pamattīkla koridors “Vidusjūra”

Pārrobežu posmi CAM eksperimentiem

| — | Zemūdens kabeļu tīkli Lisbon – Marseille – Milan |
| --- | --- |

—

Zemūdens kabeļu tīkli Lisbon – Marseille – Milan

Lielāks posms CAM plašākai izvēršanai

Budapest – Zagreb – Ljubljana / Rijeka / Split

Pamattīkla koridors “Ziemeļjūra – Baltijas jūra”

Pārrobežu posmi CAM eksperimentiem

Baltijas jūras koridors (tiks precizēts)

Lielāks posms CAM plašākai izvēršanai

Tallinn – Kaunas

Pamattīkla koridors “Ziemeļjūra – Vidusjūra”

Pārrobežu posmi CAM eksperimentiem

Metz-Merzig-Luxembourg

Rotterdam-Antwerp-Eindhoven

Lielāks posms CAM plašākai izvēršanai

Amsterdam – Rotterdam – Breda – Lille – Paris

Brussels – Metz – Basel

Mulhouse – Lyon – Marseille

Pamattīkla koridors “Austrumi/ Vidusjūras austrumu daļa”

Pārrobežu posmi CAM eksperimentiem

Sofia-Thessaloniki-Belgrade

Lielāks posms CAM plašākai izvēršanai

Berlin – Prague – Brno – Bratislava

Timisoara – Sofia – TR border

-Sofia – Thessaloniki – Athens

Pamattīkla koridors “Reina – Alpi”

Pārrobežu posmi CAM eksperimentiem

Bologna – Innsbrück – München (Brennera koridors)

Lielāks posms CAM plašākai izvēršanai

Rotterdam – Oberhausen – Frankfurt (M)

Basel – Milan – Genova

Pamattīkla koridors “Reina – Donava”

Pārrobežu posmi CAM eksperimentiem

Munchen – Salzburg

Lielāks posms CAM plašākai izvēršanai

Frankfurt (M) – Passau – Vienna – Budapest – Bucharest –
  Iasi /
  Constanta

Karlsruhe – München – Salzburg – Wels

Frankfurt (M) – Strasbourg

Pamattīkla koridors “Skandināvija – Vidusjūra”

Pārrobežu posmi CAM eksperimentiem

Oulu-Tromsø

Oslo- Stockholm-Helsinki

Lielāks posms CAM plašākai izvēršanai

Turku – Helsinki – Krievijas robeža

Stockholm / Oslo – Malmo

Malmo – Copenhagen – Hamburg – Würzburg

Nürnberg – München – Verona

Rosenheim – Bologna – Napoli – Catania – Palermo

Napoli – Bari – Taranto

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0409/2018).

1

(*1)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌.

*1

(2)  OV C , , . lpp.

2

(3)  OV C , , . lpp.

3

(4)  COM(2018)0321, 13. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas paziņojums “Eiropa kustībā — programma sociāli taisnīgai pārejai uz tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti visiem” (COM(2017)0283).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīva 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas paziņojums “Mazemisijas mobilitātes nodrošināšana — Eiropas Savienība, kas aizsargā planētu, stiprina patērētāju tiesības un sargā savu rūpniecību un strādniekus” (COM(2017)0675).

8

(9)  COM(2018)0293.

9

(10)  JOIN(2017)0041.

10

(11)  JOIN(2018)0005.

11

(12)  COM(2017)0623.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regula (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.).

13

(14)  COM(2017)0718.

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 283/2014 par pamatnostādnēm Eiropas komunikāciju tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā, ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EK (OV L 86, 21.3.2014., 14. lpp.).

15

(16)  COM(2016)0587.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

17

OLAF

(18)  Padomes 1995. gada 18. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

18

(19)  Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

19

(20)  Padomes 2017. gada 12. oktobra Regula (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

20

EPPO

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīva (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

21

(22)  OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.

22

(23)  COM(2018)0065.

23

(24)  Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa Nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regula (ES) Nr. 913/2010 par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem (OV L 276, 20.10.2010., 22. lpp.).

25

(+)  OV: lūgums ievietot tekstā dokumentā PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) ietvertās regulas numuru un ievietot minētās direktīvas numuru, datumu, nosaukumu un OV atsauci zemsvītras piezīmē.

+

(1)  OV:

1

(+)  OV: lūdzu ievietot nosaukumu, numuru un OV atsauci uz COD 2016/0382 (atjaunojamo energoresursu enerģija).

+

(1+)  OV: lūdzu ievietot nosaukumu, numuru un OV atsauci uz COD 2016/0382 (atjaunojamo energoresursu enerģija).

1+

(+)  OV: lūgums ievietot tekstā dokumentā PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) ietvertās regulas numuru un ievietot minētās direktīvas numuru, datumu, nosaukumu un OV atsauci zemsvītras piezīmē.

+

(1)  OV:

1

(+)  OV: lūdzu ievietot nosaukumu, numuru un OV atsauci uz COD 2016/0382 (atjaunojamo energoresursu enerģija).

+

(26)  Sk. arī COM(2018)0233 final, Komisijas paziņojums “Kā digitālajā vienotajā tirgū īstenot veselības un aprūpes digitālo pārveidi; iedzīvotāju iespēju stiprināšana un veselīgākas sabiedrības veidošana”.

26

(27)  Sk. arī COM(2018)0022 final, Komisijas paziņojums par Digitālās izglītības rīcības plānu.

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 26. oktobra Direktīva (ES) 2016/2102 par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.).

28

(29)  “Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību”, COM(2016)0587.

29

(30)  Satīklota un automatizēta mobilitāte.

30

(31)  Slīprakstā attēlotie posmi atrodas ārpus TEN-T pamattīkla koridoriem, bet ir ietverti 5G koridoros.

31

---

Ceturtdiena, 2018. gada 13. decembra

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/692 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/692

---

P8_TA(2018)0519

Komerctiesisku strīdu paātrināta izšķiršana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par komerctiesisku strīdu paātrinātu izšķiršanu (2018/2079(INL))

(2020/C 388/43)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 225. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 225. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 67. panta 4. punktu un 81. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 67. panta 4. punktu un 81. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 19. panta 1. punktu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 19. panta 1. punktu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 47. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta pētījumu ar nosaukumu “Kompetences veidošana dalībvalstīs attiecībā uz uzņēmējdarbības tiesībām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta pētījumu ar nosaukumu “Kompetences veidošana dalībvalstīs attiecībā uz uzņēmējdarbības tiesībām”,

| — | ņemot vērā 2018. gada ES rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada ES rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā,

| — | ņemot vērā 2016. gada Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla dokumentu “Judicial Training Principles” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla dokumentu “Judicial Training Principles” (1),

| — | ņemot vērā Savienības tiesību aktu kopumu par tiesu iestāžu sadarbību civillietās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības tiesību aktu kopumu par tiesu iestāžu sadarbību civillietās,

| — | ņemot vērā Reglamenta 46. un 52. pantu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 46. un 52. pantu;

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0396/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0396/2018),

| A. | tā kā tiesības uz taisnīgu tiesu atklātā tiesas sēdē saprātīgā termiņā, kuras ir noteiktas Hartas 47. pantā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 6. pantā, ir viena no galvenajām tiesiskuma un demokrātijas garantijām un ir neatņemama civiltiesvedības daļa kopumā; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiesības uz taisnīgu tiesu atklātā tiesas sēdē saprātīgā termiņā, kuras ir noteiktas Hartas 47. pantā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 6. pantā, ir viena no galvenajām tiesiskuma un demokrātijas garantijām un ir neatņemama civiltiesvedības daļa kopumā;

| B. | tā kā Eiropas paātrinātais civilprocess varētu veicināt valstu tiesvedības modernizāciju, nodrošināt uzņēmumiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus un pastiprināt ekonomisko izaugsmi, vienlaikus atvieglojot tiesas pieejamību Savienībā un palīdzot atbalstīt Savienības pamatbrīvības; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas paātrinātais civilprocess varētu veicināt valstu tiesvedības modernizāciju, nodrošināt uzņēmumiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus un pastiprināt ekonomisko izaugsmi, vienlaikus atvieglojot tiesas pieejamību Savienībā un palīdzot atbalstīt Savienības pamatbrīvības;

| C. | tā kā 2018. gada rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā ir apliecinājis, ka juridiskās palīdzības pieejamība un tiesas nodevu līmenis būtiski ietekmē tiesu iestāžu pieejamību, jo īpaši attiecībā uz nabadzīgiem pilsoņiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2018. gada rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā ir apliecinājis, ka juridiskās palīdzības pieejamība un tiesas nodevu līmenis būtiski ietekmē tiesu iestāžu pieejamību, jo īpaši attiecībā uz nabadzīgiem pilsoņiem;

| D. | tā kā tiesu iestāžu sadarbību veicina, atbalsta un sekmē ar vairākiem Savienības sekundārajiem tiesību aktiem, tostarp Maza apmēra prasību regulu, Juridiskās palīdzības direktīvu, Regulu par pierādījumu iegūšanu un Regulu par dokumentu izsniegšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā tiesu iestāžu sadarbību veicina, atbalsta un sekmē ar vairākiem Savienības sekundārajiem tiesību aktiem, tostarp Maza apmēra prasību regulu, Juridiskās palīdzības direktīvu, Regulu par pierādījumu iegūšanu un Regulu par dokumentu izsniegšanu;

| E. | tā kā dalībvalstu tiesu iestāžu sadarbības mērķi cita starpā ir nodrošināt, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu pārrobežu lietās, lai šajās situācijās garantētu efektīvu tiesvedību bez liekas kavēšanās un lai iedibinātu savstarpēju uzticēšanos starp tiesu sistēmām, kas ir pamats turpmākai spriedumu atzīšanai visā Savienībā; |
| --- | --- |

E.

tā kā dalībvalstu tiesu iestāžu sadarbības mērķi cita starpā ir nodrošināt, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu pārrobežu lietās, lai šajās situācijās garantētu efektīvu tiesvedību bez liekas kavēšanās un lai iedibinātu savstarpēju uzticēšanos starp tiesu sistēmām, kas ir pamats turpmākai spriedumu atzīšanai visā Savienībā;

| F. | tā kā daudzi jautājumi attiecībā uz procesuālajām tiesībām civiltiesību jomā tiek regulēti valsts līmenī, tādējādi procesuālās tiesības šajā jomā dažādās dalībvalstīs atšķiras, kas atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam; tā kā paātrinātais process varētu izraisīt procesuālo režīmu obligātu tuvināšanu Savienībā; |
| --- | --- |

F.

tā kā daudzi jautājumi attiecībā uz procesuālajām tiesībām civiltiesību jomā tiek regulēti valsts līmenī, tādējādi procesuālās tiesības šajā jomā dažādās dalībvalstīs atšķiras, kas atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam; tā kā paātrinātais process varētu izraisīt procesuālo režīmu obligātu tuvināšanu Savienībā;

| G. | tā kā ir nepieciešams pastiprināt sadarbību starp dalībvalstu iestādēm un tiesu sistēmām Savienības līmenī, lai novērstu visus šķēršļus, kas var rasties starp dažādām tiesu un administratīvajām sistēmām; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir nepieciešams pastiprināt sadarbību starp dalībvalstu iestādēm un tiesu sistēmām Savienības līmenī, lai novērstu visus šķēršļus, kas var rasties starp dažādām tiesu un administratīvajām sistēmām;

| H. | tā kā regulā Brisele I ir izklāstīti pamatnoteikumi par jurisdikciju un civilo un komerciālo pārrobežu lietu atzīšanu un izpildi Savienībā; tā kā pārstrādātajā versijā, ko piemēro no 2015. gada (regula Brisele Ia), ieviesa vairākus būtiskus pielāgojumus ES pārrobežu strīdu izšķiršanai, ietaupot laiku un naudu uzņēmumiem un privātpersonām; |
| --- | --- |

H.

tā kā regulā Brisele I ir izklāstīti pamatnoteikumi par jurisdikciju un civilo un komerciālo pārrobežu lietu atzīšanu un izpildi Savienībā; tā kā pārstrādātajā versijā, ko piemēro no 2015. gada (regula Brisele Ia), ieviesa vairākus būtiskus pielāgojumus ES pārrobežu strīdu izšķiršanai, ietaupot laiku un naudu uzņēmumiem un privātpersonām;

| I. | tā kā regula Roma I paredz noteikumus par tiesību aktiem, kas ir piemērojami civiltiesību un komerciālajām līgumsaistībām; |
| --- | --- |

I.

tā kā regula Roma I paredz noteikumus par tiesību aktiem, kas ir piemērojami civiltiesību un komerciālajām līgumsaistībām;

| J. | tā kā procesuālajiem noteikumiem būtu jāgarantē gan pušu tiesību aizsardzību, gan strīdu ātru izšķiršanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā procesuālajiem noteikumiem būtu jāgarantē gan pušu tiesību aizsardzību, gan strīdu ātru izšķiršanu;

| K. | tā kā komerciālu jautājumu risināšana publiskajās tiesās dalībvalstīs kopumā ir lēna un neatbilst tam, ko sagaida komercstrīdos iesaistītās puses, ko pastiprina tas, ka bija nepieciešams ieviest Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, kas savukārt ievērojami paātrina patērētāju strīdu izšķiršanu; tā kā pareiza informācijas un sakaru tehnoloģiju izmantošana tiesās palīdz paātrināt tiesvedību un samazināt izmaksas; |
| --- | --- |

K.

tā kā komerciālu jautājumu risināšana publiskajās tiesās dalībvalstīs kopumā ir lēna un neatbilst tam, ko sagaida komercstrīdos iesaistītās puses, ko pastiprina tas, ka bija nepieciešams ieviest Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, kas savukārt ievērojami paātrina patērētāju strīdu izšķiršanu; tā kā pareiza informācijas un sakaru tehnoloģiju izmantošana tiesās palīdz paātrināt tiesvedību un samazināt izmaksas;

| L. | tā kā lēnā komerciālu strīdu izšķiršana Savienībā varētu radīt komerciālu strīdu pusēm iespēju meklēt strīdu alternatīvas izšķiršanas iespējas vai strīdu izšķiršanu trešās valstīs un izvēlēties piemērot līgumiem trešo valstu tiesību aktus; |
| --- | --- |

L.

tā kā lēnā komerciālu strīdu izšķiršana Savienībā varētu radīt komerciālu strīdu pusēm iespēju meklēt strīdu alternatīvas izšķiršanas iespējas vai strīdu izšķiršanu trešās valstīs un izvēlēties piemērot līgumiem trešo valstu tiesību aktus;

| M. | tā kā komerciālie strīdu kvalitatīva izšķiršana ir atkarīga no augsta līmeņa kompetences šajos jautājumos tiesās, proti, tiesnešu un advokātu, kā arī praktizējošo juristu kompetences; |
| --- | --- |

M.

tā kā komerciālie strīdu kvalitatīva izšķiršana ir atkarīga no augsta līmeņa kompetences šajos jautājumos tiesās, proti, tiesnešu un advokātu, kā arī praktizējošo juristu kompetences;

| N. | tā kā ātras un izmaksu ziņā lietderīgas procedūras pieejamība, ko nodrošinātu ļoti pieredzējuši un kompetenti tiesneši un advokāti dalībvalstīs, biežāk sekmētu lēmumu izvēlēties kādas dalībvalsts tiesību aktus, kas savukārt dalībvalstīs vēl vairāk bagātinātu kompetenci civillietās un komerclietās; |
| --- | --- |

N.

tā kā ātras un izmaksu ziņā lietderīgas procedūras pieejamība, ko nodrošinātu ļoti pieredzējuši un kompetenti tiesneši un advokāti dalībvalstīs, biežāk sekmētu lēmumu izvēlēties kādas dalībvalsts tiesību aktus, kas savukārt dalībvalstīs vēl vairāk bagātinātu kompetenci civillietās un komerclietās;

| O. | tā kā acīmredzot ir nepieciešams rast piemērotu risinājumu attiecībā uz dažādiem valodu režīmiem, kuros varētu būt saskaņotas veidlapas, kas pieejamas visās Savienības oficiālajās valodās; |
| --- | --- |

O.

tā kā acīmredzot ir nepieciešams rast piemērotu risinājumu attiecībā uz dažādiem valodu režīmiem, kuros varētu būt saskaņotas veidlapas, kas pieejamas visās Savienības oficiālajās valodās;

| P. | tā kā tiesas un tiesu palātas, kas specializējas komerclietās, garantēs augstāku kompetences un neatkarības līmeni šajās lietās un tādējādi veicinās to, ka puses ar šādiem strīdiem griezīsies dalībvalstu tiesās, |
| --- | --- |

P.

tā kā tiesas un tiesu palātas, kas specializējas komerclietās, garantēs augstāku kompetences un neatkarības līmeni šajās lietās un tādējādi veicinās to, ka puses ar šādiem strīdiem griezīsies dalībvalstu tiesās,

| 1. | norāda, ka komerclietu izšķiršana ir daudz lēnāka, nekā tas varētu būt, vidēji ilgstot trīs līdz četrus gadus, un tas rada ievērojamus zaudējumus uzņēmējdarbībai ne tikai ekonomikas izteiksmē, bet arī attiecībā uz tam nepieciešamo laiku, enerģiju un resursiem, ko varētu novirzīt citām darbībām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ir nepieciešams pilnībā respektēt pušu tiesības uz efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un taisnīgu tiesu, kā ir noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību harā, un nodrošināt tiesvedību augstu kvalitāti komerclietās; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver Eiropas procedūras maza apmēra prasībām sekmīgu īstenošanu, kas nodrošina veidu, kā Savienībā ātri un rentabli izšķirt patērētāju un citus pārrobežu strīdus par nelielām summām, vienlaikus nodrošinot pušu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka savstarpēja uzticēšanās ir sarežģīts jēdziens un ka minētās uzticēšanās veidošana ir atkarīga no daudziem faktoriem, piemēram, tiesiskās apmācības un kvalifikācijas celšanas, tiesu iestāžu pārrobežu sadarbības un pieredzes un labākās prakses apmaiņas starp tiesnešiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka attiecībā uz taisnīgu tiesu un tiesu pieejamību sadarbības tīkli un datubāzes, kas uzlabo tiesu iestāžu sadarbību un informācijas apmaiņu, būtu jāsaglabā un jāturpina paplašināt, tostarp Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls un Eiropas e-tiesiskuma portāls, kas kļūs par vienas pieturas aģentūru tiesiskuma telpā Savienībā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgalvo, ka, pieņemot regulējumu, kas ir līdzīgs Eiropas procedūrai maza apmēra prasībām, Eiropas paātrināts civilprocess, ko piemēro pārrobežu komercstrīdu gadījumā, būtu labākais veids, kā novērst ilgo gaidīšanas laiku komercstrīdu izšķiršanai Savienībā, iespējams, radot ievērojamus ietaupījumus Eiropas uzņēmumiem un mobilizējot neizmantoto kapitālu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgalvo, ka komerclietās iesaistītās puses būs labākā situācijā, lai samaksātu par pārstāvību un sagatavotos lietas izskatīšanai tiesā, kas nozīmē, ka viņiem ir labākas iespējas aizsargāt savas tiesības, ļaujot paātrināt procesu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatē, ka šāda veida procedūra varētu balstīties uz prasībām par rūpīgu sagatavošanos, ko puses veic, pirms ir uzsākts process, uz stingri noteiktiem termiņiem, dažām iespējām procesa gaitā papildus atsaukties uz faktiem vai papildus iesniegt pierādījumus un ka nolēmumus, kas saistīti ar procesa virzīšanu, nav iespējams pārsūdzēt, tādējādi panākot paātrinātu procedūru; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka šāda stingra procesuālā kārtība ir saderīga ar pušu tiesību aizsardzību ar nosacījumu, ka Eiropas paātrinātā civilprocesa piemērošanai vajadzētu būt brīvprātīgai un tā būtu jāpiemēro tikai tad:






  — | ja puses ir vienojušās izmantot procedūru pēc tam, kad radies strīds, vai |
| --- | --- | --- |

9.

—

ja puses ir vienojušās izmantot procedūru pēc tam, kad radies strīds, vai

| — | ja atbildētājs akceptē šīs procedūras izmantošanu pēc tam, kad prasītājs ir iesniedzis prasību saskaņā ar Eiropas paātrināto civilprocesu, ar nosacījumu, ka atbildētājam ir pietiekami daudz laika, lai pienācīgi sagatavotos pirms process tiek uzsākts; |
| --- | --- |

—

ja atbildētājs akceptē šīs procedūras izmantošanu pēc tam, kad prasītājs ir iesniedzis prasību saskaņā ar Eiropas paātrināto civilprocesu, ar nosacījumu, ka atbildētājam ir pietiekami daudz laika, lai pienācīgi sagatavotos pirms process tiek uzsākts;

| 10. | uzskata, ka Eiropas paātrināto civilprocesu jebkurā gadījumā vajadzētu piemērot tikai tad, ja puses ir pienācīgi informētas par sekām, kas rodas, piekrītot izmantot šādu procedūru; uzskata, ka Eiropas paātrinātajam civilprocesam nevajadzētu radīt pusēm pārmērīgas izmaksas, lai nodrošinātu tiesību ievērošanu uz tiesu iestāžu pieejamību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka strīda puses bieži vien panāk izlīgumu pēc tam, kad pilnībā ir iztirzāti apstākļi un argumenti, kas nozīmē, ka procesuālajā sistēmā no pusēm prasīja pārbaudīt apstākļus un sīki izstrādāt savus argumentus pirms griešanās tiesā, tāpēc šādi būtu iespējams atrisināt vairāk strīdu, panākot izlīgumu agrākā stadijā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatē, ka mērķi nodrošināt paātrinātu un izmaksu ziņā lietderīgāku komerciālu strīdu izšķiršanu Savienībā nevar panākt, vienīgi ieviešot paātrinātu procedūras sistēmu, kas ir saskaņota; lai padarītu šādu procesuālo sistēmu efektīvu, būtu nepieciešami tiesas, tiesneši, advokāti un praktizējoši juristi, kuriem ir augsts zināšanu līmenis un liela pieredze uzņēmējdarbības tiesībās un starptautiskajās privāttiesībās; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka pašreiz izplatītā tiesību aktu izvēle attiecībā uz komerclīgumiem starp dažādām Eiropas jurisdikcijām, visās dalībvalstīs nav vienāda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | konstatē, ka piemērojamo tiesību aktu izvēle bieži vien ir balstīta uz sarežģītiem apsvērumiem, taču ārvalstu tiesību aktu un tiesu apvienojums rada pusei būtiskus ekonomiskus riskus un ka šādi noteikumi ir īpaši nepārliecinoši, ja par tiem panākta vienošanās standartlīgumu ietvaros vai gadījumos, kad vienai no pusēm nav vai ir maz iespēju ietekmēt vienošanos šajā sakarībā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | saprot, ka valodu barjeras varētu būt papildu šķērslis un tādējādi vēl viens iemesls, kāpēc izvēlēties vienu tiesību aktu, nevis citu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka vienotu standarta veidlapu pieejamība visās Savienības oficiālajās valodās atvieglotu piekļuvi Eiropas paātrinātajam civilprocesam; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ierosina — lai nodrošinātu vienādas standarta veidlapas, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, tās īstenojot saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju novērtēt, vai ir nepieciešams pārskatīt regulu Roma I, Roma II un Brisele Ia, lai nostiprinātu saikni starp to līgumu mērķi un priekšmetu, kurus puses noslēgušas, un izvēlētajiem tiesību aktiem, vienlaikus nodrošinot, ka vājākas puses uzņēmumu savstarpējās attiecībās un līgumi tiek aizsargāti, un lai saglabātu pušu autonomiju attiecībā uz piemērojamo tiesību aktu izvēli; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka šos jautājumus nevar risināt ar likumdošanas pasākumiem vien, ir nepieciešami praktiski pasākumi, lai uzlabotu gan tiesu, gan advokātu kompetenci, piemēram, izmantojot uzlabotu apmācību komerclietās un nodrošinot labāku piekļuvi Savienības tiesību aktiem un dalībvalstu tiesību aktiem, jo īpaši tiesu praksei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konstatē, ka komerctiesību un starptautisko privāttiesību jomas ir mazāk kodificētas nekā citas tiesību jomās, un tas nozīmē, ka lielāka loma ir akadēmiskajai pētniecībai, tādējādi viens no pasākumiem, lai nostiprinātu kompetenci komerclietās dalībvalstīs, ir padarīt pieejamus vairāk resursu pētniecībai šajā jomā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tāpēc atzinīgi vērtē deviņus tiesiskās apmācības principus, kurus Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla ģenerālā asambleja pieņēma 2016. gadā un kuri nodrošina kopēju pamatu un sistēmu Eiropas tiesu iestādēm, kā arī tiesiskās apmācības iestādēm; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka ļoti svarīga ir arī to tiesību aktu kvalitāte, kurus piemēro komerclietās, un līmeni, kad tie ir labi pielāgoti praksei un attīstībai uzņēmējdarbības jomā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tāpēc prasa Komisijai saskaņā ar LESD 225. pantu līdz 2020. gada 1. janvārim, pamatojoties uz LESD 81. panta 2. punktu, iesniegt priekšlikumu tiesību aktam par Eiropas civilprocesu un priekšlikumu par regulas Roma I grozījumiem saskaņā ar ieteikumiem, kas izklāstīti tās pielikumā, un pēc tam, kad Komisija būs novērtējusi, vai ir nepieciešama šāda pārskatīšana, — iespējamu priekšlikumu regulu Roma I, Roma II un Brisele Ia grozījumiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju un dalībvalstis papildināt šos priekšlikumus ar citiem atbalsta pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt dalībvalstu kompetenci uzņēmējdarbības tiesību un starptautisko privāttiesību jomā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | apstiprina, ka ieteikumos, kas pievienoti šai rezolūcijai, ir ievērotas pamattiesības, valstu procesuālās autonomijas princips, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes princips; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka priekšlikuma finansiālā ietekme, jo īpaši izmaksas saistībā ar Eiropas paātrinātajā civilprocesā paredzēto tiesvedību tiks kompensētas ar līdzvērtīgiem ietaupījumiem, jo Eiropas paātrinātais civilprocess varētu būt ievērojami rentablāks nekā parastās dalībvalstu procedūras un attiecīgie strīdi netiks iesniegti izskatīšanai attiecīgās dalībvalsts vispārējās procesuālās sistēmas ietvaros; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka komerctiesības ir tikai viena no jomām, kurā ir nepieciešamas turpmākas darbības Savienības līmenī, lai nodrošinātu tiesu labāku pieejamību, augstāku tiesvedības kvalitāti, stingrākas garantijas pusēm un ātrāku strīdu izšķiršanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un pielikumā izklāstītos sīki izstrādātos ieteikumus nosūtīt Komisijai un Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  http://www.ejtn.eu/PageFiles/15756/Judicial%20Training%20Principles_EN.pdf

---

PIELIKUMS REZOLŪCIJAI —

IETEIKUMI PAR EUROPAS PAĀTRINĀTA CIVILPROCESA IEVIEŠANAS UN ATBALSTA PASĀKUMIEM

PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA PRINCIPI UN MĒRĶI

I.   Eiropas paātrinātais civilprocess

Šā priekšlikuma galvenais mērķis ir ieviest brīvprātīgu Eiropas paātrināto civilprocesu, lai Eiropas uzņēmumiem dotu iespēju saprātīgā termiņā panākt tikai ar komerctiesībām saistītu pārrobežu strīdu starp uzņēmumiem izšķiršanu.

Eiropas paātrinātā civilprocesa pamatā varētu būt turpmāk izklāstītie principi.

| 1. | Šis process būtu jāpiemēro attiecībā uz pārrobežu lietās, kas ir saistītas ar uzņēmējdarbības tiesībām un uz kurām neattiecas Eiropas procedūra maza apmēra prasībām. |
| --- | --- |

1.

Šis process būtu jāpiemēro attiecībā uz pārrobežu lietās, kas ir saistītas ar uzņēmējdarbības tiesībām un uz kurām neattiecas Eiropas procedūra maza apmēra prasībām.

| 2. | Tas būtu jāpiemēro, ja puses par to vienojas pēc tam, kad rodas strīds, vai arī, ja prasītājs iesniedz prasību saskaņā ar šo procesu, un atbildētājs to akceptē. |
| --- | --- |

2.

Tas būtu jāpiemēro, ja puses par to vienojas pēc tam, kad rodas strīds, vai arī, ja prasītājs iesniedz prasību saskaņā ar šo procesu, un atbildētājs to akceptē.

| 3. | To būtu jāpiemēro vienīgi tad, ja puses ir pienācīgi informētas par sekām, kas rodas, piekrītot izmantot šādu procedūru. |
| --- | --- |

3.

To būtu jāpiemēro vienīgi tad, ja puses ir pienācīgi informētas par sekām, kas rodas, piekrītot izmantot šādu procedūru.

| 4. | Tam vajadzētu no pusēm prasīt savas prasību sagatavošanu līdz augstai sagatavošanas stadijai, pirms tās griežas tiesā. Vienlaikus nedrīkstētu pieļaut iespēju norādīt uz jauniem faktiem vai iesniegt jaunus pierādījumus. |
| --- | --- |

4.

Tam vajadzētu no pusēm prasīt savas prasību sagatavošanu līdz augstai sagatavošanas stadijai, pirms tās griežas tiesā. Vienlaikus nedrīkstētu pieļaut iespēju norādīt uz jauniem faktiem vai iesniegt jaunus pierādījumus.

| 5. | Šā procesa ietvaros nedrīkst atļaut atsevišķu procesa virzīšanai pieņemtu lēmumu pārsūdzēšanu. |
| --- | --- |

5.

Šā procesa ietvaros nedrīkst atļaut atsevišķu procesa virzīšanai pieņemtu lēmumu pārsūdzēšanu.

| 6. | Principā tā varētu būt procedūra, kad lietu izskata, pārbaudot tikai tajā esošos dokumentus un atļaujot pušu uzklausīšanu, ja vismaz viena no pusēm to pieprasa. |
| --- | --- |

6.

Principā tā varētu būt procedūra, kad lietu izskata, pārbaudot tikai tajā esošos dokumentus un atļaujot pušu uzklausīšanu, ja vismaz viena no pusēm to pieprasa.

| 7. | Tā ietvaros sākotnēji jāparedz ļoti īsi termiņi attiecībā uz piemērojamām procedūrām, ļaujot tiesai, ja puses tam piekrīt, izvēlēties ilgākus termiņus sarežģītākās lietās. |
| --- | --- |

7.

Tā ietvaros sākotnēji jāparedz ļoti īsi termiņi attiecībā uz piemērojamām procedūrām, ļaujot tiesai, ja puses tam piekrīt, izvēlēties ilgākus termiņus sarežģītākās lietās.

| 8. | Tas veicinātu pārrobežu komercstrīdu izšķiršanu ar mierizlīgumu gan tiesā, gan ārpus tiesas, tostarp izmantojot mediāciju. |
| --- | --- |

8.

Tas veicinātu pārrobežu komercstrīdu izšķiršanu ar mierizlīgumu gan tiesā, gan ārpus tiesas, tostarp izmantojot mediāciju.

| 9. | Tas sekmēs moderno tehnoloģiju izmantošanu tiesas sēžu organizēšanai, pierādījumu vākšanai un dokumentu izsniegšanai. |
| --- | --- |

9.

Tas sekmēs moderno tehnoloģiju izmantošanu tiesas sēžu organizēšanai, pierādījumu vākšanai un dokumentu izsniegšanai.

| 10. | Izmaksām vajadzētu būt ierobežotām, lai nodrošinātu tiesību ievērošanu uz tiesu iestāžu pieejamību. |
| --- | --- |

10.

Izmaksām vajadzētu būt ierobežotām, lai nodrošinātu tiesību ievērošanu uz tiesu iestāžu pieejamību.

| 11. | Tas ļauj atzīt un izpildīt galīgo spriedumu saskaņā ar procedūru vienkāršākajā un lietotājam draudzīgākā veidā, kas ir pieejams saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

11.

Tas ļauj atzīt un izpildīt galīgo spriedumu saskaņā ar procedūru vienkāršākajā un lietotājam draudzīgākā veidā, kas ir pieejams saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

II.   Iespējamās izmaiņas regulā Roma I, Roma II un Brisele Ia

Priekšlikumu par Eiropas paātrināto civilprocesu varētu papildināt ar priekšlikumu grozīt regulu Roma I, Roma II un Brisele Ia, lai panāktu lielāku saikni starp vienošanos mērķiem un uzdevumiem Savienības ietvaros izvēlētajiem tiesību aktiem, kā arī lai dotu tīri komerciālu līgumu pusēm lielāku autonomiju, vienlaikus nodrošinot vājākas puses aizsardzību attiecībās starp uzņēmumiem.

Grozījumi regulā Roma I varētu ietvert:

| 1. | Savienojuma pastiprināšanas apsvēršana starp izvēlētajiem tiesību aktiem un līguma, kā arī līgumslēdzēju pušu saturu, mērķi un uzdevumu. |
| --- | --- |

1.

Savienojuma pastiprināšanas apsvēršana starp izvēlētajiem tiesību aktiem un līguma, kā arī līgumslēdzēju pušu saturu, mērķi un uzdevumu.

| 2. | To noteikumu apsvēršana no jauna, kas piemērojami tiesību aktu izvēles brīvībai, un tas būtu jāapsver saskaņā ar standarta situācijās līgumam piemērojamo tiesību aktu. |
| --- | --- |

2.

To noteikumu apsvēršana no jauna, kas piemērojami tiesību aktu izvēles brīvībai, un tas būtu jāapsver saskaņā ar standarta situācijās līgumam piemērojamo tiesību aktu.

III.   Citi pasākumi dalībvalstu kompetences veidošanai komerclietās

| 1. | Šie priekšlikumi būtu jāturpina atbalstīt ar Komisijas un dalībvalstu pasākumiem, lai veidotu kompetenci komerclietās, piemēram:






  a) | tiesnešu, advokātu un praktizējošo juristu apmācība komerclietās; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tiesnešu, advokātu un praktizējošo juristu apmācība komerclietās;

| b) | vienkāršota un uzlabota piekļuve Savienības un dalībvalstu tiesību aktiem, tostarp tiesu praksei; |
| --- | --- |

b)

vienkāršota un uzlabota piekļuve Savienības un dalībvalstu tiesību aktiem, tostarp tiesu praksei;

| c) | lielākas uzmanības pievēršana komerctiesībām un starptautiskajām privāttiesību normām juridiskajā izglītībā; |
| --- | --- |

c)

lielākas uzmanības pievēršana komerctiesībām un starptautiskajām privāttiesību normām juridiskajā izglītībā;

| d) | papildu resursu piešķiršana akadēmiskajai pētniecībai komerctiesību un starptautisko privāttiesību jomās; un |
| --- | --- |

d)

papildu resursu piešķiršana akadēmiskajai pētniecībai komerctiesību un starptautisko privāttiesību jomās; un

| e) | kādas svešvalodas un tās juridiskās terminoloģijas apguve. |
| --- | --- |

e)

kādas svešvalodas un tās juridiskās terminoloģijas apguve.

| 2. | Turklāt dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt, ka tiesām, kas piemēro Eiropas paātrinātajā civilprocesā paredzētās procedūras, ir īpaša kompetence komerctiesību jomā, piemēram, ir veidojot vai pastiprinot esošās tiesas vai tiesu palātas, kas izskata komerclietas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Papildus Komisija tiek aicināta turpināt pētīt iespēju izveidot Eiropas tiesu komerclietu izskatīšanai, lai papildinātu dalībvalstu tiesas un piedāvātu lietas dalībniekiem papildu starptautisku forumu, kas specializējas komerciālu strīdu izšķiršanā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Visbeidzot, dalībvalstis tiek aicinātas apsvērt iespēju pārskatīt komerclietām piemērojamos tiesību aktus, kad strīdi rodas uzņēmumu savstarpējās attiecībās, jo viens no svarīgākajiem tiesību aktu izvēles faktoriem ir tas, cik laba ir komerctiesību efektivitāte un kvalitāte attiecīgajā valstī. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/698 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/698

---

P8_TA(2018)0520

Savienības kosmosa programmas un Eiropas Savienības kosmosa programmas aģentūras izveide ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības kosmosa programmu un Eiropas Savienības kosmosa programmas aģentūru un atceļ Regulu (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 un Lēmumu 541/2014/ES (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 388/44)

Grozījums Nr. 1.

Normatīvās rezolūcijas projekts

5.a norāde (jauna)

| Normatīvās rezolūcijas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra paziņojumu “Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību” (COM(2016)0587) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2016)0300), |

Normatīvās rezolūcijas projekts

Grozījums

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra paziņojumu “Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību” (COM(2016)0587) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2016)0300),

Grozījums Nr. 2

Normatīvās rezolūcijas projekts

5.b norāde (jauna)

| Normatīvās rezolūcijas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra paziņojumu “5G Eiropai. Rīcības plāns” (COM(2016)0588) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2016)0306), |

Normatīvās rezolūcijas projekts

Grozījums

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra paziņojumu “5G Eiropai. Rīcības plāns” (COM(2016)0588) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2016)0306),

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Kosmosa tehnoloģija, dati un pakalpojumi ir kļuvuši neaizstājami Eiropas iedzīvotāju ikdienas dzīvē, un tiem ir būtiska loma daudzu stratēģisko interešu saglabāšanā.
  Eiropas
  Savienības kosmosa nozare jau ir viena no konkurētspējīgākajām pasaulē. Tomēr jaunu dalībnieku parādīšanās un jaunu tehnoloģiju izstrāde rada apvērsumu tradicionālajos rūpniecības modeļos. Tādēļ
  Eiropas
  Savienībai ir ļoti būtiski joprojām saglabāt savu līderpozīciju starptautiskā līmenī, iegūstot plašu rīcības brīvību kosmosa jomā, veicināt zinātnes un tehnikas progresu un atbalstīt Savienības kosmosa nozares rūpniecības, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, jaunuzņēmumu un novatorisku uzņēmumu konkurētspēju un inovācijas spēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Kosmosa tehnoloģija, dati un pakalpojumi ir kļuvuši neaizstājami Eiropas iedzīvotāju ikdienas dzīvē, un tiem ir būtiska loma daudzu stratēģisko interešu saglabāšanā.
  Eiropas
  Savienības kosmosa nozare jau ir viena no konkurētspējīgākajām pasaulē. Tomēr jaunu dalībnieku parādīšanās un jaunu tehnoloģiju izstrāde rada apvērsumu tradicionālajos rūpniecības modeļos. Tādēļ
  Eiropas
  Savienībai ir ļoti būtiski joprojām saglabāt savu līderpozīciju starptautiskā līmenī, iegūstot plašu rīcības brīvību kosmosa jomā, veicināt zinātnes un tehnikas progresu un atbalstīt Savienības kosmosa nozares rūpniecības, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, jaunuzņēmumu un novatorisku uzņēmumu konkurētspēju un inovācijas spēju.

| (1) | Kosmosa tehnoloģija, dati un pakalpojumi ir kļuvuši neaizstājami Eiropas iedzīvotāju ikdienas dzīvē, un tiem ir būtiska loma daudzu stratēģisko interešu saglabāšanā. Savienības kosmosa nozare jau ir viena no konkurētspējīgākajām pasaulē. Tomēr jaunu dalībnieku parādīšanās un jaunu tehnoloģiju izstrāde rada apvērsumu tradicionālajos rūpniecības modeļos. Tādēļ Savienībai ir ļoti būtiski joprojām saglabāt savu līderpozīciju starptautiskā līmenī, iegūstot plašu rīcības brīvību kosmosa jomā, veicināt zinātnes un tehnikas progresu un atbalstīt Savienības kosmosa nozares rūpniecības, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, jaunuzņēmumu un novatorisku uzņēmumu konkurētspēju un inovācijas spēju.
  Vienlaikus ir svarīgi radīt atbilstošus apstākļus, lai nodrošinātu kosmosa nozarē strādājošiem uzņēmumiem pasaules mēroga vienlīdzīgus konkurences nosacījumus. |
| --- | --- |

(1)

Kosmosa tehnoloģija, dati un pakalpojumi ir kļuvuši neaizstājami Eiropas iedzīvotāju ikdienas dzīvē, un tiem ir būtiska loma daudzu stratēģisko interešu saglabāšanā. Savienības kosmosa nozare jau ir viena no konkurētspējīgākajām pasaulē. Tomēr jaunu dalībnieku parādīšanās un jaunu tehnoloģiju izstrāde rada apvērsumu tradicionālajos rūpniecības modeļos. Tādēļ Savienībai ir ļoti būtiski joprojām saglabāt savu līderpozīciju starptautiskā līmenī, iegūstot plašu rīcības brīvību kosmosa jomā, veicināt zinātnes un tehnikas progresu un atbalstīt Savienības kosmosa nozares rūpniecības, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, jaunuzņēmumu un novatorisku uzņēmumu konkurētspēju un inovācijas spēju.
  Vienlaikus ir svarīgi radīt atbilstošus apstākļus, lai nodrošinātu kosmosa nozarē strādājošiem uzņēmumiem pasaules mēroga vienlīdzīgus konkurences nosacījumus.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Kosmosa nozares attīstība vēsturiski ir saistīta ar drošību. Daudzos gadījumos kosmosa nozarē izmantotās iekārtas, komponenti un instrumenti ir divējāda lietojuma preces. Tāpēc būtu jāizmanto iespējas, ko Savienības drošībai un
  tās dalībvalstīm
  sniedz kosmoss. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Kosmosa nozares attīstība vēsturiski ir saistīta ar drošību. Daudzos gadījumos kosmosa nozarē izmantotās iekārtas, komponenti un instrumenti ir divējāda lietojuma preces. Tāpēc būtu jāizmanto iespējas, ko Savienības drošībai un
  tās dalībvalstīm
  sniedz kosmoss.

| (2) | Kosmosa nozares attīstība vēsturiski ir saistīta ar drošību. Daudzos gadījumos kosmosa nozarē izmantotās iekārtas, komponenti un instrumenti ir divējāda lietojuma preces. Tāpēc būtu jāizmanto iespējas, ko Savienības
  un tās dalībvalstu
  drošībai un
  neatkarībai
  sniedz kosmoss
  un autonoma piekļuve tam
  . |
| --- | --- |

(2)

Kosmosa nozares attīstība vēsturiski ir saistīta ar drošību. Daudzos gadījumos kosmosa nozarē izmantotās iekārtas, komponenti un instrumenti ir divējāda lietojuma preces. Tāpēc būtu jāizmanto iespējas, ko Savienības
  un tās dalībvalstu
  drošībai un
  neatkarībai
  sniedz kosmoss
  un autonoma piekļuve tam
  .

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Kopš 1990-to gadu beigām Savienība ir izstrādājusi pati savas kosmosa iniciatīvas un programmas, proti, Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienestu (EGNOS), pēc tam Galileo un Copernicus, kuras atbilst Savienības pilsoņu vajadzībām un publisko politikas jomu prasībām. Būtu ne tikai jānodrošina šo iniciatīvu nepārtrauktība, bet arī jāuzlabo tās, lai tās saglabātu savu vadošo pozīciju saistībā ar jaunu tehnoloģiju attīstību un digitālo un informācijas un sakaru tehnoloģiju jomu pārmaiņām un atbilstu lietotāju jaunajām vajadzībām, un spētu īstenot
  tādas
  politiskās prioritātes
  kā klimata pārmaiņas
  ,
  tostarp pārmaiņu Arktikā uzraudzība
  ,
  drošība un aizsardzība
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Kopš 1990-to gadu beigām Savienība ir izstrādājusi pati savas kosmosa iniciatīvas un programmas, proti, Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienestu (EGNOS), pēc tam Galileo un Copernicus, kuras atbilst Savienības pilsoņu vajadzībām un publisko politikas jomu prasībām. Būtu ne tikai jānodrošina šo iniciatīvu nepārtrauktība, bet arī jāuzlabo tās, lai tās saglabātu savu vadošo pozīciju saistībā ar jaunu tehnoloģiju attīstību un digitālo un informācijas un sakaru tehnoloģiju jomu pārmaiņām un atbilstu lietotāju jaunajām vajadzībām, un spētu īstenot
  tādas
  politiskās prioritātes
  kā klimata pārmaiņas
  ,
  tostarp pārmaiņu Arktikā uzraudzība
  ,
  drošība un aizsardzība
  .

| (3) | Kopš 1990-to gadu beigām Savienība ir izstrādājusi pati savas kosmosa iniciatīvas un programmas, proti, Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienestu (EGNOS), pēc tam Galileo un Copernicus, kuras atbilst Savienības pilsoņu vajadzībām un publisko politikas jomu prasībām. Būtu ne tikai jānodrošina šo iniciatīvu nepārtrauktība,
  kā arī to ieviešana un izmantošana,
  bet arī jāuzlabo tās, lai tās saglabātu savu vadošo pozīciju saistībā ar jaunu tehnoloģiju attīstību un digitālo un informācijas un sakaru tehnoloģiju jomu pārmaiņām un atbilstu lietotāju jaunajām vajadzībām, un spētu īstenot politiskās prioritātes
  . Ar Programmu būtu jāveicina un jāsekmē ar kosmosu saistīti pakalpojumi
  ,
  lai visas dalībvalstis un to iedzīvotāji varētu pilnībā izmantot ieguvumus
  ,
  ko sniedz Programma
  . |
| --- | --- |

(3)

Kopš 1990-to gadu beigām Savienība ir izstrādājusi pati savas kosmosa iniciatīvas un programmas, proti, Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienestu (EGNOS), pēc tam Galileo un Copernicus, kuras atbilst Savienības pilsoņu vajadzībām un publisko politikas jomu prasībām. Būtu ne tikai jānodrošina šo iniciatīvu nepārtrauktība,
  kā arī to ieviešana un izmantošana,
  bet arī jāuzlabo tās, lai tās saglabātu savu vadošo pozīciju saistībā ar jaunu tehnoloģiju attīstību un digitālo un informācijas un sakaru tehnoloģiju jomu pārmaiņām un atbilstu lietotāju jaunajām vajadzībām, un spētu īstenot politiskās prioritātes
  . Ar Programmu būtu jāveicina un jāsekmē ar kosmosu saistīti pakalpojumi
  ,
  lai visas dalībvalstis un to iedzīvotāji varētu pilnībā izmantot ieguvumus
  ,
  ko sniedz Programma
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Savienībai ir jānodrošina sev rīcības brīvība un autonomija piekļuvē kosmosam un spēja to droši izmantot. Tādēļ ir svarīgi, lai Savienība saglabātu neatkarīgu, uzticamu un rentablu piekļuvi kosmosam, jo īpaši attiecībā uz kritisko infrastruktūru un tehnoloģiju, sabiedrības drošību un
  Eiropas
  Savienības un tās dalībvalstu drošību. Tādēļ Komisijai vajadzētu būt iespējai koncentrēt palaišanas pakalpojumus Eiropas līmenī gan savām vajadzībām un pēc citu struktūrvienību, tostarp dalībvalstu, pieprasījuma saskaņā ar Līguma 189. panta 2. punkta noteikumiem. Izšķiroša nozīme ir arī tam, ka Savienībai joprojām ir modernas, efektīvas un elastīgas raķešu palaišanas infrastruktūras iekārtas. Papildus dalībvalstu un Eiropas Kosmosa aģentūras veiktajiem pasākumiem Komisijai būtu jāapsver veidi kā atbalstīt šādas iekārtas. Jo īpaši, ja ir jāsaglabā vai jāuzlabo zemes infrastruktūra kosmosam, kas vajadzīga, lai veiktu palaišanu saskaņā ar programmas vajadzībām, ar mērķi panākt labāku Programmas izmaksu efektivitāti vajadzētu būt iespējai saskaņā ar Programmu daļēji finansēt šādus pielāgojumus atbilstīgi Finanšu regulai un ja var konstatēt nepārprotamu ES pievienoto vērtību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Savienībai ir jānodrošina sev rīcības brīvība un autonomija piekļuvē kosmosam un spēja to droši izmantot. Tādēļ ir svarīgi, lai Savienība saglabātu neatkarīgu, uzticamu un rentablu piekļuvi kosmosam, jo īpaši attiecībā uz kritisko infrastruktūru un tehnoloģiju, sabiedrības drošību un
  Eiropas
  Savienības un tās dalībvalstu drošību. Tādēļ Komisijai vajadzētu būt iespējai koncentrēt palaišanas pakalpojumus Eiropas līmenī gan savām vajadzībām un pēc citu struktūrvienību, tostarp dalībvalstu, pieprasījuma saskaņā ar Līguma 189. panta 2. punkta noteikumiem. Izšķiroša nozīme ir arī tam, ka Savienībai joprojām ir modernas, efektīvas un elastīgas raķešu palaišanas infrastruktūras iekārtas. Papildus dalībvalstu un Eiropas Kosmosa aģentūras veiktajiem pasākumiem Komisijai būtu jāapsver veidi kā atbalstīt šādas iekārtas. Jo īpaši, ja ir jāsaglabā vai jāuzlabo zemes infrastruktūra kosmosam, kas vajadzīga, lai veiktu palaišanu saskaņā ar programmas vajadzībām, ar mērķi panākt labāku Programmas izmaksu efektivitāti vajadzētu būt iespējai saskaņā ar Programmu daļēji finansēt šādus pielāgojumus atbilstīgi Finanšu regulai un ja var konstatēt nepārprotamu ES pievienoto vērtību.

| (4) | Savienībai ir jānodrošina sev rīcības brīvība un autonomija piekļuvē kosmosam un spēja to droši izmantot. Tādēļ ir svarīgi, lai Savienība saglabātu neatkarīgu, uzticamu un rentablu piekļuvi kosmosam,
  tostarp alternatīvām palaišanas tehnoloģijām un inovatīvām sistēmām vai pakalpojumiem,
  jo īpaši attiecībā uz kritisko infrastruktūru un tehnoloģiju, sabiedrības drošību un Savienības un tās dalībvalstu drošību. Tādēļ Komisijai vajadzētu būt iespējai koncentrēt palaišanas pakalpojumus Eiropas līmenī gan savām vajadzībām un pēc citu struktūrvienību, tostarp dalībvalstu, pieprasījuma saskaņā ar Līguma 189. panta 2. punkta noteikumiem. Izšķiroša nozīme ir arī tam, ka Savienībai joprojām ir modernas, efektīvas un elastīgas raķešu palaišanas infrastruktūras iekārtas. Papildus dalībvalstu un Eiropas Kosmosa aģentūras veiktajiem pasākumiem Komisijai būtu jāapsver veidi kā atbalstīt šādas iekārtas. Jo īpaši, ja ir jāsaglabā vai jāuzlabo zemes infrastruktūra kosmosam, kas vajadzīga, lai veiktu palaišanu saskaņā ar programmas vajadzībām, ar mērķi panākt labāku Programmas izmaksu efektivitāti vajadzētu būt iespējai saskaņā ar Programmu daļēji finansēt šādus pielāgojumus atbilstīgi Finanšu regulai un ja var konstatēt nepārprotamu ES pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

(4)

Savienībai ir jānodrošina sev rīcības brīvība un autonomija piekļuvē kosmosam un spēja to droši izmantot. Tādēļ ir svarīgi, lai Savienība saglabātu neatkarīgu, uzticamu un rentablu piekļuvi kosmosam,
  tostarp alternatīvām palaišanas tehnoloģijām un inovatīvām sistēmām vai pakalpojumiem,
  jo īpaši attiecībā uz kritisko infrastruktūru un tehnoloģiju, sabiedrības drošību un Savienības un tās dalībvalstu drošību. Tādēļ Komisijai vajadzētu būt iespējai koncentrēt palaišanas pakalpojumus Eiropas līmenī gan savām vajadzībām un pēc citu struktūrvienību, tostarp dalībvalstu, pieprasījuma saskaņā ar Līguma 189. panta 2. punkta noteikumiem. Izšķiroša nozīme ir arī tam, ka Savienībai joprojām ir modernas, efektīvas un elastīgas raķešu palaišanas infrastruktūras iekārtas. Papildus dalībvalstu un Eiropas Kosmosa aģentūras veiktajiem pasākumiem Komisijai būtu jāapsver veidi kā atbalstīt šādas iekārtas. Jo īpaši, ja ir jāsaglabā vai jāuzlabo zemes infrastruktūra kosmosam, kas vajadzīga, lai veiktu palaišanu saskaņā ar programmas vajadzībām, ar mērķi panākt labāku Programmas izmaksu efektivitāti vajadzētu būt iespējai saskaņā ar Programmu daļēji finansēt šādus pielāgojumus atbilstīgi Finanšu regulai un ja var konstatēt nepārprotamu ES pievienoto vērtību.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Lai stiprinātu Savienības kosmosa nozares konkurētspēju un uzlabotu veiktspēju savas sistēmas projektēšanā, būvniecībā un ekspluatācijā, Savienībai būtu jāatbalsta visas kosmosa nozares izveide, izaugsme un attīstība. Eiropas, reģionālā un valstu līmenī būtu jāatbalsta uzņēmējdarbībai un inovācijām labvēlīga modeļa rašanos,
  izveidojot
  kosmosa
  centrus
  , kuros apvienotas kosmosa, digitālā un lietotāju nozare. Savienībai būtu jāveicina Savienībā reģistrētu kosmosa uzņēmumu paplašināšanās, lai palīdzētu tiem gūt panākumus, tostarp palīdzot šiem uzņēmumiem piekļūt riska finansējumam, ņemot vērā to, ka kosmosa nozares jaunuzņēmumiem Savienībā nav pienācīgas piekļuves privātajam kapitālam, kā arī veidojot inovāciju partnerības (pirmā līguma pieeja). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Lai stiprinātu Savienības kosmosa nozares konkurētspēju un uzlabotu veiktspēju savas sistēmas projektēšanā, būvniecībā un ekspluatācijā, Savienībai būtu jāatbalsta visas kosmosa nozares izveide, izaugsme un attīstība. Eiropas, reģionālā un valstu līmenī būtu jāatbalsta uzņēmējdarbībai un inovācijām labvēlīga modeļa rašanos,
  izveidojot
  kosmosa
  centrus
  , kuros apvienotas kosmosa, digitālā un lietotāju nozare. Savienībai būtu jāveicina Savienībā reģistrētu kosmosa uzņēmumu paplašināšanās, lai palīdzētu tiem gūt panākumus, tostarp palīdzot šiem uzņēmumiem piekļūt riska finansējumam, ņemot vērā to, ka kosmosa nozares jaunuzņēmumiem Savienībā nav pienācīgas piekļuves privātajam kapitālam, kā arī veidojot inovāciju partnerības (pirmā līguma pieeja).

| (5) | Lai stiprinātu Savienības kosmosa nozares konkurētspēju un uzlabotu veiktspēju savas sistēmas projektēšanā, būvniecībā un ekspluatācijā, Savienībai būtu jāatbalsta visas kosmosa nozares izveide, izaugsme un attīstība. Eiropas, reģionālā un valstu līmenī būtu jāatbalsta uzņēmējdarbībai un inovācijām labvēlīga modeļa rašanos,
  īstenojot tādas ierosmes kā
  kosmosa
  centru izveide
  , kuros apvienotas kosmosa, digitālā un lietotāju nozare.
  Kosmosa centriem vajadzētu sadarboties ar digitālo inovāciju centriem, lai sekmētu uzņēmējdarbību un prasmes.
  Savienībai būtu jāveicina Savienībā reģistrētu kosmosa uzņēmumu
  izveide un
  paplašināšanās, lai palīdzētu tiem gūt panākumus, tostarp palīdzot šiem uzņēmumiem piekļūt riska finansējumam, ņemot vērā to, ka kosmosa nozares jaunuzņēmumiem Savienībā nav pienācīgas piekļuves privātajam kapitālam, kā arī veidojot inovāciju partnerības (pirmā līguma pieeja). |
| --- | --- |

(5)

Lai stiprinātu Savienības kosmosa nozares konkurētspēju un uzlabotu veiktspēju savas sistēmas projektēšanā, būvniecībā un ekspluatācijā, Savienībai būtu jāatbalsta visas kosmosa nozares izveide, izaugsme un attīstība. Eiropas, reģionālā un valstu līmenī būtu jāatbalsta uzņēmējdarbībai un inovācijām labvēlīga modeļa rašanos,
  īstenojot tādas ierosmes kā
  kosmosa
  centru izveide
  , kuros apvienotas kosmosa, digitālā un lietotāju nozare.
  Kosmosa centriem vajadzētu sadarboties ar digitālo inovāciju centriem, lai sekmētu uzņēmējdarbību un prasmes.
  Savienībai būtu jāveicina Savienībā reģistrētu kosmosa uzņēmumu
  izveide un
  paplašināšanās, lai palīdzētu tiem gūt panākumus, tostarp palīdzot šiem uzņēmumiem piekļūt riska finansējumam, ņemot vērā to, ka kosmosa nozares jaunuzņēmumiem Savienībā nav pienācīgas piekļuves privātajam kapitālam, kā arī veidojot inovāciju partnerības (pirmā līguma pieeja).

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Ņemot vērā Savienības Kosmosa programmas (Programma) tvērumu un tās potenciālu piedalīties globālo problēmu risināšanā, tai ir izteikti starptautisks raksturs. Tādēļ būtu jāatļauj Komisijai Savienības vārdā pārvaldīt un koordinēt darbu starptautiskā mērogā, jo īpaši, lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu intereses starptautiskos forumos, tostarp attiecībā uz frekvenču zonu, lai veicinātu Savienības tehnoloģiju un rūpniecību, un lai veicinātu sadarbību mācību jomā, paturot prātā nepieciešamību nodrošināt savstarpību attiecībā uz pušu tiesībām un pienākumiem. Īpaši svarīgi ir tas, ka Komisija pārstāv Savienību Starptautiskajā Cospas-Sarsat programmā vai attiecīgajās ANO nozaru struktūrās, tostarp Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā un Pasaules Meteoroloģijas organizācijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Ņemot vērā Savienības Kosmosa programmas (Programma) tvērumu un tās potenciālu piedalīties globālo problēmu risināšanā, tai ir izteikti starptautisks raksturs. Tādēļ būtu jāatļauj Komisijai Savienības vārdā pārvaldīt un koordinēt darbu starptautiskā mērogā, jo īpaši, lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu intereses starptautiskos forumos, tostarp attiecībā uz frekvenču zonu, lai veicinātu Savienības tehnoloģiju un rūpniecību, un lai veicinātu sadarbību mācību jomā, paturot prātā nepieciešamību nodrošināt savstarpību attiecībā uz pušu tiesībām un pienākumiem. Īpaši svarīgi ir tas, ka Komisija pārstāv Savienību Starptautiskajā Cospas-Sarsat programmā vai attiecīgajās ANO nozaru struktūrās, tostarp Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā un Pasaules Meteoroloģijas organizācijā.

| (6) | Ņemot vērā Savienības Kosmosa programmas (Programma) tvērumu un tās potenciālu piedalīties globālo problēmu risināšanā, tai ir izteikti starptautisks raksturs. Tādēļ būtu jāatļauj Komisijai Savienības vārdā pārvaldīt un koordinēt darbu starptautiskā mērogā, jo īpaši, lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu intereses starptautiskos forumos, tostarp attiecībā uz frekvenču zonu
  . Komisijai būtu jāstiprina ekonomiskā diplomātija
  , lai veicinātu Savienības tehnoloģiju un rūpniecību, un lai veicinātu sadarbību mācību jomā, paturot prātā nepieciešamību nodrošināt savstarpību attiecībā uz pušu tiesībām un pienākumiem
  , un godīgu konkurenci starptautiskā līmenī
  . Īpaši svarīgi ir tas, ka Komisija pārstāv Savienību Starptautiskajā Cospas-Sarsat programmā vai attiecīgajās ANO nozaru struktūrās, tostarp Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā un Pasaules Meteoroloģijas organizācijā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā Savienības Kosmosa programmas (Programma) tvērumu un tās potenciālu piedalīties globālo problēmu risināšanā, tai ir izteikti starptautisks raksturs. Tādēļ būtu jāatļauj Komisijai Savienības vārdā pārvaldīt un koordinēt darbu starptautiskā mērogā, jo īpaši, lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu intereses starptautiskos forumos, tostarp attiecībā uz frekvenču zonu
  . Komisijai būtu jāstiprina ekonomiskā diplomātija
  , lai veicinātu Savienības tehnoloģiju un rūpniecību, un lai veicinātu sadarbību mācību jomā, paturot prātā nepieciešamību nodrošināt savstarpību attiecībā uz pušu tiesībām un pienākumiem
  , un godīgu konkurenci starptautiskā līmenī
  . Īpaši svarīgi ir tas, ka Komisija pārstāv Savienību Starptautiskajā Cospas-Sarsat programmā vai attiecīgajās ANO nozaru struktūrās, tostarp Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā un Pasaules Meteoroloģijas organizācijā.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Komisijai kopā ar dalībvalstīm un Augsto pārstāvi būtu jāveicina atbildīga rīcība kosmosā un atklātajā kosmosā un
  jāizpēta iespēja
  pievienoties attiecīgajām ANO konvencijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Komisijai kopā ar dalībvalstīm un Augsto pārstāvi būtu jāveicina atbildīga rīcība kosmosā un atklātajā kosmosā un
  jāizpēta iespēja
  pievienoties attiecīgajām ANO konvencijām.

| (7) | Komisijai kopā ar dalībvalstīm un Augsto pārstāvi būtu jāveicina atbildīga rīcība kosmosā un atklātajā kosmosā
  , jo īpaši, lai rastu risinājumus attiecībā uz kosmosa atkritumu izplatīšanos,
  un
  izpētītu iespēju
  pievienoties attiecīgajām ANO konvencijām
  , tajā skaitā Līgumam par valstu darbības principiem kosmosa, tostarp Mēness un citu debess ķermeņu, izpētē un izmantošanā (“Kosmosa līgums”)
  . |
| --- | --- |

(7)

Komisijai kopā ar dalībvalstīm un Augsto pārstāvi būtu jāveicina atbildīga rīcība kosmosā un atklātajā kosmosā
  , jo īpaši, lai rastu risinājumus attiecībā uz kosmosa atkritumu izplatīšanos,
  un
  izpētītu iespēju
  pievienoties attiecīgajām ANO konvencijām
  , tajā skaitā Līgumam par valstu darbības principiem kosmosa, tostarp Mēness un citu debess ķermeņu, izpētē un izmantošanā (“Kosmosa līgums”)
  .

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Kosmosa programmai ir līdzīgi mērķi kā citām Savienības programmām, jo īpaši “Apvārsnis Eiropa”, “InvestEU” fondam, Eiropas Aizsardzības fondam un Regulā (ES) [Kopīgo noteikumu regula] norādītajiem fondiem. Tāpēc būtu jāparedz kopējs finansējums no minētajām programmām, ar nosacījumu, ka tās attiecas uz vienām un tām pašām
  izmaksu pozīcijām
  , jo īpaši, izmantojot papildu finansējuma kārtību no Savienības programmām, kurās pārvaldības kārtība to pieļauj, — vai nu secīgi pēc kārtas, vai pārmaiņus, vai apvienojot līdzekļus, paredzot kopīgu finansējumu darbībām, atļaujot, ja iespējams, inovācijas partnerības un apvienošanas darbības. Tādēļ Komisijai Programmas īstenošanas laikā būtu jāveicina sinerģijas ar citām saistītām Savienības programmām, kas ļautu, ja iespējams, izmantot piekļuvi riska finansējumam, inovācijas partnerībām, kumulatīvajai finansēšanai vai finansējuma apvienošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Kosmosa programmai ir līdzīgi mērķi kā citām Savienības programmām, jo īpaši “Apvārsnis Eiropa”, “InvestEU” fondam, Eiropas Aizsardzības fondam un Regulā (ES) [Kopīgo noteikumu regula] norādītajiem fondiem. Tāpēc būtu jāparedz kopējs finansējums no minētajām programmām, ar nosacījumu, ka tās attiecas uz vienām un tām pašām
  izmaksu pozīcijām
  , jo īpaši, izmantojot papildu finansējuma kārtību no Savienības programmām, kurās pārvaldības kārtība to pieļauj, — vai nu secīgi pēc kārtas, vai pārmaiņus, vai apvienojot līdzekļus, paredzot kopīgu finansējumu darbībām, atļaujot, ja iespējams, inovācijas partnerības un apvienošanas darbības. Tādēļ Komisijai Programmas īstenošanas laikā būtu jāveicina sinerģijas ar citām saistītām Savienības programmām, kas ļautu, ja iespējams, izmantot piekļuvi riska finansējumam, inovācijas partnerībām, kumulatīvajai finansēšanai vai finansējuma apvienošanai.

| (8) | Kosmosa programmai ir līdzīgi mērķi kā citām Savienības programmām, jo īpaši “Apvārsnis Eiropa”, “InvestEU” fondam, Eiropas Aizsardzības fondam un Regulā (ES) [Kopīgo noteikumu regula] norādītajiem fondiem. Tāpēc būtu jāparedz kopējs finansējums no minētajām programmām, ar nosacījumu, ka tās attiecas uz vienām un tām pašām
  izmaksām
  , jo īpaši, izmantojot papildu finansējuma kārtību no Savienības programmām, kurās pārvaldības kārtība to pieļauj, — vai nu secīgi pēc kārtas, vai pārmaiņus, vai apvienojot līdzekļus, paredzot kopīgu finansējumu darbībām, atļaujot, ja iespējams, inovācijas partnerības un apvienošanas darbības. Tādēļ Komisijai Programmas īstenošanas laikā būtu jāveicina sinerģijas ar citām saistītām Savienības programmām, kas ļautu, ja iespējams, izmantot piekļuvi riska finansējumam, inovācijas partnerībām, kumulatīvajai finansēšanai vai finansējuma apvienošanai.
  Ir svarīgi nodrošināt turpināmību starp pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un citu Savienības programmu ietvaros izstrādātajiem risinājumiem un Kosmosa programmas komponentiem. |
| --- | --- |

(8)

Kosmosa programmai ir līdzīgi mērķi kā citām Savienības programmām, jo īpaši “Apvārsnis Eiropa”, “InvestEU” fondam, Eiropas Aizsardzības fondam un Regulā (ES) [Kopīgo noteikumu regula] norādītajiem fondiem. Tāpēc būtu jāparedz kopējs finansējums no minētajām programmām, ar nosacījumu, ka tās attiecas uz vienām un tām pašām
  izmaksām
  , jo īpaši, izmantojot papildu finansējuma kārtību no Savienības programmām, kurās pārvaldības kārtība to pieļauj, — vai nu secīgi pēc kārtas, vai pārmaiņus, vai apvienojot līdzekļus, paredzot kopīgu finansējumu darbībām, atļaujot, ja iespējams, inovācijas partnerības un apvienošanas darbības. Tādēļ Komisijai Programmas īstenošanas laikā būtu jāveicina sinerģijas ar citām saistītām Savienības programmām, kas ļautu, ja iespējams, izmantot piekļuvi riska finansējumam, inovācijas partnerībām, kumulatīvajai finansēšanai vai finansējuma apvienošanai.
  Ir svarīgi nodrošināt turpināmību starp pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un citu Savienības programmu ietvaros izstrādātajiem risinājumiem un Kosmosa programmas komponentiem.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10 a) | ES kosmosa nozarē ir nodarbināti vairāk nekā 200 000 speciālistu. Tādēļ ir būtiski arī turpmāk attīstīt moderno infrastruktūru šajā nozarē un tādējādi veicināt iepriekšējā posma un nākamā posma saimniecisko darbību. Turklāt, lai nodrošinātu Eiropas kosmosa nozares konkurētspēju nākotnē, ar programmu būtu jāveicina augsta līmeņa prasmju attīstīšana ar kosmosu saistītās jomās un jāatbalsta izglītības un apmācības pasākumi, īpašu uzmanību pievēršot meitenēm un sievietēm, lai pilnībā izmantotu visas Savienības iedzīvotāju spējas šajā nozarē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10 a)

ES kosmosa nozarē ir nodarbināti vairāk nekā 200 000 speciālistu. Tādēļ ir būtiski arī turpmāk attīstīt moderno infrastruktūru šajā nozarē un tādējādi veicināt iepriekšējā posma un nākamā posma saimniecisko darbību. Turklāt, lai nodrošinātu Eiropas kosmosa nozares konkurētspēju nākotnē, ar programmu būtu jāveicina augsta līmeņa prasmju attīstīšana ar kosmosu saistītās jomās un jāatbalsta izglītības un apmācības pasākumi, īpašu uzmanību pievēršot meitenēm un sievietēm, lai pilnībā izmantotu visas Savienības iedzīvotāju spējas šajā nozarē.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Ar programmu būtu jāizmanto sinerģija starp kosmosa un transporta nozarēm, ņemot vērā, ka kosmosa tehnoloģijām ir stratēģiska nozīme, padarot sauszemes, jūras, gaisa un kosmosa transportu viedāku, efektīvāku, drošāku, aizsargātāku, ilgtspējīgāku un integrētāku, un tajā pašā laikā augoša, inovatīva transporta nozare palielinās pieprasījumu pēc inovatīvām un modernām kosmosa tehnoloģijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Ar programmu būtu jāizmanto sinerģija starp kosmosa un transporta nozarēm, ņemot vērā, ka kosmosa tehnoloģijām ir stratēģiska nozīme, padarot sauszemes, jūras, gaisa un kosmosa transportu viedāku, efektīvāku, drošāku, aizsargātāku, ilgtspējīgāku un integrētāku, un tajā pašā laikā augoša, inovatīva transporta nozare palielinās pieprasījumu pēc inovatīvām un modernām kosmosa tehnoloģijām.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Jebkuri
  ieņēmumi no Programmas būtu jāsaņem Savienībai, lai daļēji kompensētu ieguldījumus, ko tā jau ir veikusi, un šie ieņēmumi būtu jāizmanto Programmas mērķu
  atbalstam
  . Tā paša iemesla dēļ ar privātā sektora organizācijām noslēgtos līgumos vajadzētu būt iespējai paredzēt ieņēmumu sadales mehānismu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Jebkuri
  ieņēmumi no Programmas būtu jāsaņem Savienībai, lai daļēji kompensētu ieguldījumus, ko tā jau ir veikusi, un šie ieņēmumi būtu jāizmanto Programmas mērķu
  atbalstam
  . Tā paša iemesla dēļ ar privātā sektora organizācijām noslēgtos līgumos vajadzētu būt iespējai paredzēt ieņēmumu sadales mehānismu.

| (14) | Ieņēmumi no Programmas
  komponentiem
  būtu jāsaņem Savienībai, lai daļēji kompensētu ieguldījumus, ko tā jau ir veikusi, un šie ieņēmumi būtu jāizmanto Programmas mērķu
  sasniegšanai
  . Tā paša iemesla dēļ ar privātā sektora organizācijām noslēgtos līgumos vajadzētu būt iespējai paredzēt ieņēmumu sadales mehānismu. |
| --- | --- |

(14)

Ieņēmumi no Programmas
  komponentiem
  būtu jāsaņem Savienībai, lai daļēji kompensētu ieguldījumus, ko tā jau ir veikusi, un šie ieņēmumi būtu jāizmanto Programmas mērķu
  sasniegšanai
  . Tā paša iemesla dēļ ar privātā sektora organizācijām noslēgtos līgumos vajadzētu būt iespējai paredzēt ieņēmumu sadales mehānismu.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Programmas pamatā ir sarežģītas un pastāvīgi mainīgas tehnoloģijas. Paļaujoties uz šādām tehnoloģijām, pastāv zināma neskaidrība un risks saistībā ar publisko iepirkumu šai programmai, ciktāl šie iepirkumi attiecas uz aprīkojumu vai pakalpojumu sniegšanu ilgtermiņā. Papildus noteikumiem, kas izklāstīti Finanšu regulā, ir vajadzīgi īpaši pasākumi attiecībā uz publiskā iepirkuma līgumiem. Tādējādi vajadzētu būt iespējai līguma slēgšanas tiesības piešķirt kā līgumu ar nosacītām stadijām, gan ar zināmiem nosacījumiem veikt grozījumus jau konkrētā līguma izpildes laikā vai noteikt minimālo apjomu, par kādu slēdzami apakšuzņēmuma līgumi. Visbeidzot, ņemot vērā tehnoloģisko neskaidrību, kas raksturo Programmas komponentus, publiskā iepirkuma cenas vienmēr nevar aplēst precīzi, tādēļ vajadzētu būt iespējai slēgt līgumus, kuros nav noteikta nemainīga un galīga cena, un iekļaut klauzulas, kas aizsargātu Savienības finanšu intereses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Programmas pamatā ir sarežģītas un pastāvīgi mainīgas tehnoloģijas. Paļaujoties uz šādām tehnoloģijām, pastāv zināma neskaidrība un risks saistībā ar publisko iepirkumu šai programmai, ciktāl šie iepirkumi attiecas uz aprīkojumu vai pakalpojumu sniegšanu ilgtermiņā. Papildus noteikumiem, kas izklāstīti Finanšu regulā, ir vajadzīgi īpaši pasākumi attiecībā uz publiskā iepirkuma līgumiem. Tādējādi vajadzētu būt iespējai līguma slēgšanas tiesības piešķirt kā līgumu ar nosacītām stadijām, gan ar zināmiem nosacījumiem veikt grozījumus jau konkrētā līguma izpildes laikā vai noteikt minimālo apjomu, par kādu slēdzami apakšuzņēmuma līgumi. Visbeidzot, ņemot vērā tehnoloģisko neskaidrību, kas raksturo Programmas komponentus, publiskā iepirkuma cenas vienmēr nevar aplēst precīzi, tādēļ vajadzētu būt iespējai slēgt līgumus, kuros nav noteikta nemainīga un galīga cena, un iekļaut klauzulas, kas aizsargātu Savienības finanšu intereses.

| (16) | Programmas pamatā ir sarežģītas un pastāvīgi mainīgas tehnoloģijas. Paļaujoties uz šādām tehnoloģijām, pastāv zināma neskaidrība un risks saistībā ar publisko iepirkumu šai programmai, ciktāl šie iepirkumi attiecas uz aprīkojumu vai pakalpojumu sniegšanu ilgtermiņā. Papildus noteikumiem, kas izklāstīti Finanšu regulā, ir vajadzīgi īpaši pasākumi attiecībā uz publiskā iepirkuma līgumiem. Tādējādi vajadzētu būt iespējai līguma slēgšanas tiesības piešķirt kā līgumu ar nosacītām stadijām, gan ar zināmiem nosacījumiem veikt grozījumus jau konkrētā līguma izpildes laikā vai noteikt minimālo apjomu, par kādu slēdzami apakšuzņēmuma līgumi
  , jo īpaši ar mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem
  . Visbeidzot, ņemot vērā tehnoloģisko neskaidrību, kas raksturo Programmas komponentus, publiskā iepirkuma cenas vienmēr nevar aplēst precīzi, tādēļ vajadzētu būt iespējai slēgt līgumus, kuros nav noteikta nemainīga un galīga cena, un iekļaut klauzulas, kas aizsargātu Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

(16)

Programmas pamatā ir sarežģītas un pastāvīgi mainīgas tehnoloģijas. Paļaujoties uz šādām tehnoloģijām, pastāv zināma neskaidrība un risks saistībā ar publisko iepirkumu šai programmai, ciktāl šie iepirkumi attiecas uz aprīkojumu vai pakalpojumu sniegšanu ilgtermiņā. Papildus noteikumiem, kas izklāstīti Finanšu regulā, ir vajadzīgi īpaši pasākumi attiecībā uz publiskā iepirkuma līgumiem. Tādējādi vajadzētu būt iespējai līguma slēgšanas tiesības piešķirt kā līgumu ar nosacītām stadijām, gan ar zināmiem nosacījumiem veikt grozījumus jau konkrētā līguma izpildes laikā vai noteikt minimālo apjomu, par kādu slēdzami apakšuzņēmuma līgumi
  , jo īpaši ar mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem
  . Visbeidzot, ņemot vērā tehnoloģisko neskaidrību, kas raksturo Programmas komponentus, publiskā iepirkuma cenas vienmēr nevar aplēst precīzi, tādēļ vajadzētu būt iespējai slēgt līgumus, kuros nav noteikta nemainīga un galīga cena, un iekļaut klauzulas, kas aizsargātu Savienības finanšu intereses.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Programmas laba publiska pārvaldība prasa stingru pienākumu un uzdevumu sadali starp dažādajām iesaistītajām struktūrām, lai novērstu dublēšanos un samazinātu izmaksu pārsniegšanu un kavēšanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Programmas laba publiska pārvaldība prasa stingru pienākumu un uzdevumu sadali starp dažādajām iesaistītajām struktūrām, lai novērstu dublēšanos un samazinātu izmaksu pārsniegšanu un kavēšanos.

| (25) | Programmas laba publiska pārvaldība prasa stingru pienākumu un uzdevumu sadali starp dažādajām iesaistītajām struktūrām, lai novērstu dublēšanos un samazinātu izmaksu pārsniegšanu un kavēšanos un
  būtu jācenšas par prioritāti noteikt esošās Eiropas infrastruktūras izmantošanu un Eiropas profesionālo un rūpniecības nozaru attīstību. |
| --- | --- |

(25)

Programmas laba publiska pārvaldība prasa stingru pienākumu un uzdevumu sadali starp dažādajām iesaistītajām struktūrām, lai novērstu dublēšanos un samazinātu izmaksu pārsniegšanu un kavēšanos un
  būtu jācenšas par prioritāti noteikt esošās Eiropas infrastruktūras izmantošanu un Eiropas profesionālo un rūpniecības nozaru attīstību.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25a) | Kosmosa programmas ir vērstas uz lietotāju vajadzībām, un tādēļ ir nepieciešama pastāvīga, efektīva lietotāju pārstāvju iesaistīšana to īstenošanā un izstrādē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25a)

Kosmosa programmas ir vērstas uz lietotāju vajadzībām, un tādēļ ir nepieciešama pastāvīga, efektīva lietotāju pārstāvju iesaistīšana to īstenošanā un izstrādē.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Dalībvalstis ilgu laiku ir bijušas aktīvas kosmosa jomā. Tām ir ar kosmosu saistītas sistēmas, infrastruktūras, valsts aģentūras un struktūrvienības. Tādēļ tās var dot lielu ieguldījumu Programmā, jo īpaši tās īstenošanā, un tām vajadzētu pilnībā sadarboties ar Savienību, lai veicinātu Programmas pakalpojumus un
  lietojumus
  . Komisijai būtu jāspēj piesaistīt līdzekļus, kas ir dalībvalstu rīcībā, tā varētu dalībvalstīm uzticēt nereglamentējošus uzdevumus programmas īstenošanā un izmantot viņu palīdzību. Attiecīgajām dalībvalstīm arī būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai garantētu to teritorijā izveidoto uz zemes esošo staciju aizsardzību. Turklāt dalībvalstīm un Komisijai būtu jāstrādā kopā un jāsadarbojas ar attiecīgajām starptautiskajām struktūrām un regulatīvajām iestādēm, lai nodrošinātu Programmai vajadzīgo radiofrekvenču spektra pieejamību un aizsardzību, nolūkā pilnībā izstrādāt un ieviest lietotnes, kuru pamatā ir piedāvātie pakalpojumi, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Lēmumam Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (15). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Dalībvalstis ilgu laiku ir bijušas aktīvas kosmosa jomā. Tām ir ar kosmosu saistītas sistēmas, infrastruktūras, valsts aģentūras un struktūrvienības. Tādēļ tās var dot lielu ieguldījumu Programmā, jo īpaši tās īstenošanā, un tām vajadzētu pilnībā sadarboties ar Savienību, lai veicinātu Programmas pakalpojumus un
  lietojumus
  . Komisijai būtu jāspēj piesaistīt līdzekļus, kas ir dalībvalstu rīcībā, tā varētu dalībvalstīm uzticēt nereglamentējošus uzdevumus programmas īstenošanā un izmantot viņu palīdzību. Attiecīgajām dalībvalstīm arī būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai garantētu to teritorijā izveidoto uz zemes esošo staciju aizsardzību. Turklāt dalībvalstīm un Komisijai būtu jāstrādā kopā un jāsadarbojas ar attiecīgajām starptautiskajām struktūrām un regulatīvajām iestādēm, lai nodrošinātu Programmai vajadzīgo radiofrekvenču spektra pieejamību un aizsardzību, nolūkā pilnībā izstrādāt un ieviest lietotnes, kuru pamatā ir piedāvātie pakalpojumi, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Lēmumam Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (15).

| (26) | Dalībvalstis ilgu laiku ir bijušas aktīvas kosmosa jomā. Tām ir ar kosmosu saistītas sistēmas, infrastruktūras, valsts aģentūras un struktūrvienības. Tādēļ tās var dot lielu ieguldījumu Programmā, jo īpaši tās īstenošanā, un tām vajadzētu pilnībā sadarboties ar Savienību, lai veicinātu Programmas pakalpojumus un
  lietotnes
  . Komisijai būtu jāspēj piesaistīt līdzekļus, kas ir dalībvalstu rīcībā, tā varētu dalībvalstīm uzticēt nereglamentējošus uzdevumus programmas īstenošanā un izmantot viņu palīdzību. Attiecīgajām dalībvalstīm arī būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai garantētu to teritorijā izveidoto uz zemes esošo staciju aizsardzību. Turklāt dalībvalstīm un Komisijai būtu jāstrādā kopā un jāsadarbojas ar attiecīgajām starptautiskajām struktūrām un regulatīvajām iestādēm, lai nodrošinātu Programmai vajadzīgo radiofrekvenču spektra pieejamību un
  to pienācīgu
  aizsardzību, nolūkā pilnībā izstrādāt un ieviest lietotnes, kuru pamatā ir piedāvātie pakalpojumi, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Lēmumam Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (15). |
| --- | --- |

(26)

Dalībvalstis ilgu laiku ir bijušas aktīvas kosmosa jomā. Tām ir ar kosmosu saistītas sistēmas, infrastruktūras, valsts aģentūras un struktūrvienības. Tādēļ tās var dot lielu ieguldījumu Programmā, jo īpaši tās īstenošanā, un tām vajadzētu pilnībā sadarboties ar Savienību, lai veicinātu Programmas pakalpojumus un
  lietotnes
  . Komisijai būtu jāspēj piesaistīt līdzekļus, kas ir dalībvalstu rīcībā, tā varētu dalībvalstīm uzticēt nereglamentējošus uzdevumus programmas īstenošanā un izmantot viņu palīdzību. Attiecīgajām dalībvalstīm arī būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai garantētu to teritorijā izveidoto uz zemes esošo staciju aizsardzību. Turklāt dalībvalstīm un Komisijai būtu jāstrādā kopā un jāsadarbojas ar attiecīgajām starptautiskajām struktūrām un regulatīvajām iestādēm, lai nodrošinātu Programmai vajadzīgo radiofrekvenču spektra pieejamību un
  to pienācīgu
  aizsardzību, nolūkā pilnībā izstrādāt un ieviest lietotnes, kuru pamatā ir piedāvātie pakalpojumi, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Lēmumam Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (15).

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Komisijas kā Savienības vispārējo interešu veicinātājas pienākums ir
  īstenot Programmu
  , uzņemties vispārēju atbildību un
  veicinātu
  tās izmantošanu. Lai optimizētu dažādo ieinteresēto personu resursus un kompetences, Komisijai vajadzētu būt iespējai deleģēt konkrētus uzdevumus. Turklāt Komisija ir vispiemērotākā iestāde, lai noteiktu galvenās
  un darbības specifikācijas
  , kas vajadzīgas, lai īstenotu sistēmu un attīstītu pakalpojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Komisijas kā Savienības vispārējo interešu veicinātājas pienākums ir
  īstenot Programmu
  , uzņemties vispārēju atbildību un
  veicinātu
  tās izmantošanu. Lai optimizētu dažādo ieinteresēto personu resursus un kompetences, Komisijai vajadzētu būt iespējai deleģēt konkrētus uzdevumus. Turklāt Komisija ir vispiemērotākā iestāde, lai noteiktu galvenās
  un darbības specifikācijas
  , kas vajadzīgas, lai īstenotu sistēmu un attīstītu pakalpojumus.

| (27) | Komisijas kā Savienības vispārējo interešu veicinātājas pienākums ir
  pārraudzīt Programmas īstenošanu
  , uzņemties vispārēju atbildību un
  veicināt
  tās izmantošanu. Lai optimizētu dažādo ieinteresēto personu resursus un kompetences, Komisijai vajadzētu būt iespējai deleģēt konkrētus uzdevumus. Turklāt Komisija ir vispiemērotākā iestāde, lai noteiktu galvenās
  prasības
  , kas vajadzīgas, lai īstenotu sistēmu un attīstītu pakalpojumus. |
| --- | --- |

(27)

Komisijas kā Savienības vispārējo interešu veicinātājas pienākums ir
  pārraudzīt Programmas īstenošanu
  , uzņemties vispārēju atbildību un
  veicināt
  tās izmantošanu. Lai optimizētu dažādo ieinteresēto personu resursus un kompetences, Komisijai vajadzētu būt iespējai deleģēt konkrētus uzdevumus. Turklāt Komisija ir vispiemērotākā iestāde, lai noteiktu galvenās
  prasības
  , kas vajadzīgas, lai īstenotu sistēmu un attīstītu pakalpojumus.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Programmas veicināšanas misija, jo īpaši attiecībā uz drošību, ir uzticēta Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūrai (“Aģentūra”), ar kuru aizstāj un nomaina Eiropas GNSS aģentūru, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 912/2010. Tāpēc Aģentūrai būtu jāuztic
  konkrēti
  uzdevumi, kas saistīti ar
  drošību un Programmas veicināšanu
  . Jo īpaši attiecībā uz drošību un ņemot vērā tās pieredzi šajā jomā, Aģentūrai vajadzētu būt atbildīgai par drošības akreditācijas uzdevumiem attiecībā uz visām Savienības darbībām kosmosa nozarē. Turklāt tai vajadzētu veikt uzdevumus, ko Komisija tai ir piešķīrusi, izmantojot vienu vai vairākus iemaksu nolīgumus, kas attiecas uz dažādiem citiem ar programmu saistītiem īpašiem uzdevumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Programmas veicināšanas misija, jo īpaši attiecībā uz drošību, ir uzticēta Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūrai (“Aģentūra”), ar kuru aizstāj un nomaina Eiropas GNSS aģentūru, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 912/2010. Tāpēc Aģentūrai būtu jāuztic
  konkrēti
  uzdevumi, kas saistīti ar
  drošību un Programmas veicināšanu
  . Jo īpaši attiecībā uz drošību un ņemot vērā tās pieredzi šajā jomā, Aģentūrai vajadzētu būt atbildīgai par drošības akreditācijas uzdevumiem attiecībā uz visām Savienības darbībām kosmosa nozarē. Turklāt tai vajadzētu veikt uzdevumus, ko Komisija tai ir piešķīrusi, izmantojot vienu vai vairākus iemaksu nolīgumus, kas attiecas uz dažādiem citiem ar programmu saistītiem īpašiem uzdevumiem.

| (28) | Programmas veicināšanas misija, jo īpaši attiecībā uz drošību,
  kiberdrošību un pakalpojumu un nākamā posma sektora veicināšanu
  ir uzticēta Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūrai (“Aģentūra”), ar kuru aizstāj un nomaina Eiropas GNSS aģentūru, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 912/2010. Tāpēc Aģentūrai būtu jāuztic uzdevumi, kas saistīti ar
  šīm jomām
  . Jo īpaši attiecībā uz drošību un ņemot vērā tās pieredzi šajā jomā, Aģentūrai vajadzētu būt atbildīgai par drošības akreditācijas uzdevumiem attiecībā uz visām Savienības darbībām kosmosa nozarē
  . Ņemot vērā pozitīvos rezultātus Galileo un EGNOS lietotāju piesaistē un ieviešanā tirgū, un lai popularizētu šīs programmas kā kopumu, Aģentūrai vajadzētu uzticēt arī Copernicus popularizēšanas darbību veikšanu un komerciālas izmantošanas veicināšanu.
  Turklāt tai vajadzētu veikt uzdevumus, ko Komisija tai ir piešķīrusi, izmantojot vienu vai vairākus iemaksu nolīgumus, kas attiecas uz dažādiem citiem ar programmu saistītiem īpašiem uzdevumiem. |
| --- | --- |

(28)

Programmas veicināšanas misija, jo īpaši attiecībā uz drošību,
  kiberdrošību un pakalpojumu un nākamā posma sektora veicināšanu
  ir uzticēta Eiropas Savienības Kosmosa programmas aģentūrai (“Aģentūra”), ar kuru aizstāj un nomaina Eiropas GNSS aģentūru, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 912/2010. Tāpēc Aģentūrai būtu jāuztic uzdevumi, kas saistīti ar
  šīm jomām
  . Jo īpaši attiecībā uz drošību un ņemot vērā tās pieredzi šajā jomā, Aģentūrai vajadzētu būt atbildīgai par drošības akreditācijas uzdevumiem attiecībā uz visām Savienības darbībām kosmosa nozarē
  . Ņemot vērā pozitīvos rezultātus Galileo un EGNOS lietotāju piesaistē un ieviešanā tirgū, un lai popularizētu šīs programmas kā kopumu, Aģentūrai vajadzētu uzticēt arī Copernicus popularizēšanas darbību veikšanu un komerciālas izmantošanas veicināšanu.
  Turklāt tai vajadzētu veikt uzdevumus, ko Komisija tai ir piešķīrusi, izmantojot vienu vai vairākus iemaksu nolīgumus, kas attiecas uz dažādiem citiem ar programmu saistītiem īpašiem uzdevumiem.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Eiropas Kosmosa aģentūra ir starptautiska organizācija ar plašu pieredzi kosmosa jomā, 2004. gadā tā noslēdza pamatnolīgumu ar Eiropas Kopienu. Tāpēc tā ir svarīgs Programmas īstenošanas partneris, ar kuru būtu jāizveido nepieciešamās attiecības. Šajā sakarā un piemērojot Finanšu regulu, ir svarīgi ar Eiropas Kosmosa aģentūru noslēgt finanšu pamatpartnerības nolīgumu, kas reglamentē visas finansiālās attiecības starp Komisiju, Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru un nodrošina to saskaņotību un atbilstību Pamatnolīgumam ar Eiropas Kosmosa aģentūru, jo īpaši ar tā 5. pantu.
  Tomēr
  Eiropas Kosmosa aģentūra nav Savienības struktūra, un uz to neattiecas Savienības tiesību akti,
  tāpēc
  , lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu intereses
  , ir nepieciešams, ka nolīgumu noslēdz ar nosacījumu
  ,
  ka Eiropas Kosmosa aģentūrā tiek ieviesti attiecīgi ekspluatācijas noteikumi
  . Nolīgumā būtu arī jāiekļauj visi noteikumi, kas nepieciešami, lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Eiropas Kosmosa aģentūra ir starptautiska organizācija ar plašu pieredzi kosmosa jomā, 2004. gadā tā noslēdza pamatnolīgumu ar Eiropas Kopienu. Tāpēc tā ir svarīgs Programmas īstenošanas partneris, ar kuru būtu jāizveido nepieciešamās attiecības. Šajā sakarā un piemērojot Finanšu regulu, ir svarīgi ar Eiropas Kosmosa aģentūru noslēgt finanšu pamatpartnerības nolīgumu, kas reglamentē visas finansiālās attiecības starp Komisiju, Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru un nodrošina to saskaņotību un atbilstību Pamatnolīgumam ar Eiropas Kosmosa aģentūru, jo īpaši ar tā 5. pantu.
  Tomēr
  Eiropas Kosmosa aģentūra nav Savienības struktūra, un uz to neattiecas Savienības tiesību akti,
  tāpēc
  , lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu intereses
  , ir nepieciešams, ka nolīgumu noslēdz ar nosacījumu
  ,
  ka Eiropas Kosmosa aģentūrā tiek ieviesti attiecīgi ekspluatācijas noteikumi
  . Nolīgumā būtu arī jāiekļauj visi noteikumi, kas nepieciešami, lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses.

| (29) | Eiropas Kosmosa aģentūra ir starptautiska organizācija ar plašu pieredzi kosmosa jomā,
  un
  2004. gadā tā noslēdza pamatnolīgumu ar Eiropas Kopienu. Tāpēc tā ir svarīgs Programmas īstenošanas partneris, ar kuru būtu jāizveido nepieciešamās attiecības. Šajā sakarā un piemērojot Finanšu regulu, ir svarīgi ar Eiropas Kosmosa aģentūru noslēgt finanšu pamatpartnerības nolīgumu, kas reglamentē visas finansiālās attiecības starp Komisiju, Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru un nodrošina to saskaņotību un atbilstību Pamatnolīgumam ar Eiropas Kosmosa aģentūru, jo īpaši ar tā 5. pantu.
  Ņemot vērā to, ka
  Eiropas Kosmosa aģentūra nav Savienības struktūra, un uz to neattiecas Savienības tiesību akti,
  ir svarīgi
  ,
  ka šāds nolīgums ietver atbilstīgas prasības attiecībā uz Eiropas Kosmosa aģentūras darbības noteikumiem
  , lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu intereses. Nolīgumā būtu arī jāiekļauj visi noteikumi, kas nepieciešami, lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses. |
| --- | --- |

(29)

Eiropas Kosmosa aģentūra ir starptautiska organizācija ar plašu pieredzi kosmosa jomā,
  un
  2004. gadā tā noslēdza pamatnolīgumu ar Eiropas Kopienu. Tāpēc tā ir svarīgs Programmas īstenošanas partneris, ar kuru būtu jāizveido nepieciešamās attiecības. Šajā sakarā un piemērojot Finanšu regulu, ir svarīgi ar Eiropas Kosmosa aģentūru noslēgt finanšu pamatpartnerības nolīgumu, kas reglamentē visas finansiālās attiecības starp Komisiju, Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru un nodrošina to saskaņotību un atbilstību Pamatnolīgumam ar Eiropas Kosmosa aģentūru, jo īpaši ar tā 5. pantu.
  Ņemot vērā to, ka
  Eiropas Kosmosa aģentūra nav Savienības struktūra, un uz to neattiecas Savienības tiesību akti,
  ir svarīgi
  ,
  ka šāds nolīgums ietver atbilstīgas prasības attiecībā uz Eiropas Kosmosa aģentūras darbības noteikumiem
  , lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu intereses. Nolīgumā būtu arī jāiekļauj visi noteikumi, kas nepieciešami, lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Lai strukturāli nostiprinātu lietotāju pārstāvību GOVSATCOM pārvaldībā un apkopotu lietotāju vajadzības un prasības pāri valstu
  un civilmilitārām
  robežām, attiecīgajām Savienības struktūrām, kurām ir cieši sakari ar lietotājiem (piemēram
  , Eiropas Aizsardzības aģentūrai
  , Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai, Eiropas Jūras drošības aģentūrai, Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai, Eiropas Savienības Aģentūrai tiesībaizsardzības sadarbībai,
  Militārās plānošanas un īstenošanas centram/
  Civilās plānošanas un īstenošanas centram un Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centram) jāveic koordinatora loma attiecībā uz konkrētām lietotāju grupām. Apkopojuma līmenī Aģentūrai
  un Eiropas Aizsardzības aģentūrai
  būtu
  attiecīgi
  jāpārstāv
  civilo un militāro
  lietotāju
  grupas
  , un tās varētu uzraudzīt operatīvo izmantošanu, pieprasījumu, atbilstību prasībām un jaunām vajadzībām un prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Lai strukturāli nostiprinātu lietotāju pārstāvību GOVSATCOM pārvaldībā un apkopotu lietotāju vajadzības un prasības pāri valstu
  un civilmilitārām
  robežām, attiecīgajām Savienības struktūrām, kurām ir cieši sakari ar lietotājiem (piemēram
  , Eiropas Aizsardzības aģentūrai
  , Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai, Eiropas Jūras drošības aģentūrai, Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai, Eiropas Savienības Aģentūrai tiesībaizsardzības sadarbībai,
  Militārās plānošanas un īstenošanas centram/
  Civilās plānošanas un īstenošanas centram un Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centram) jāveic koordinatora loma attiecībā uz konkrētām lietotāju grupām. Apkopojuma līmenī Aģentūrai
  un Eiropas Aizsardzības aģentūrai
  būtu
  attiecīgi
  jāpārstāv
  civilo un militāro
  lietotāju
  grupas
  , un tās varētu uzraudzīt operatīvo izmantošanu, pieprasījumu, atbilstību prasībām un jaunām vajadzībām un prasībām.

| (31) | Lai strukturāli nostiprinātu lietotāju pārstāvību GOVSATCOM pārvaldībā un apkopotu lietotāju vajadzības un prasības pāri valstu robežām, attiecīgajām Savienības struktūrām, kurām ir cieši sakari ar lietotājiem (piemēram, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai, Eiropas Jūras drošības aģentūrai, Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai, Eiropas Savienības Aģentūrai tiesībaizsardzības sadarbībai, Civilās plānošanas un īstenošanas centram un Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centram)
  būtu
  jāveic koordinatora loma attiecībā uz konkrētām lietotāju grupām. Apkopojuma līmenī Aģentūrai būtu jāpārstāv lietotāju
  kopiena
  , un tās varētu uzraudzīt operatīvo izmantošanu, pieprasījumu, atbilstību prasībām un jaunām vajadzībām un prasībām. |
| --- | --- |

(31)

Lai strukturāli nostiprinātu lietotāju pārstāvību GOVSATCOM pārvaldībā un apkopotu lietotāju vajadzības un prasības pāri valstu robežām, attiecīgajām Savienības struktūrām, kurām ir cieši sakari ar lietotājiem (piemēram, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai, Eiropas Jūras drošības aģentūrai, Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai, Eiropas Savienības Aģentūrai tiesībaizsardzības sadarbībai, Civilās plānošanas un īstenošanas centram un Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centram)
  būtu
  jāveic koordinatora loma attiecībā uz konkrētām lietotāju grupām. Apkopojuma līmenī Aģentūrai būtu jāpārstāv lietotāju
  kopiena
  , un tās varētu uzraudzīt operatīvo izmantošanu, pieprasījumu, atbilstību prasībām un jaunām vajadzībām un prasībām.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | Lai nodrošinātu drošu informācijas apriti, būtu jāizstrādā atbilstīgi noteikumi, lai nodrošinātu drošības noteikumu līdzvērtīgumu attiecībā uz dažādiem valsts un privātiem uzņēmumiem, kā arī fiziskām personām, kas iesaistītas Programmas īstenošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Lai nodrošinātu drošu informācijas apriti, būtu jāizstrādā atbilstīgi noteikumi, lai nodrošinātu drošības noteikumu līdzvērtīgumu attiecībā uz dažādiem valsts un privātiem uzņēmumiem, kā arī fiziskām personām, kas iesaistītas Programmas īstenošanā.

| (36) | Lai nodrošinātu drošu informācijas apriti, būtu jāizstrādā atbilstīgi noteikumi, lai nodrošinātu drošības noteikumu līdzvērtīgumu attiecībā uz dažādiem valsts un privātiem uzņēmumiem, kā arī fiziskām personām, kas iesaistītas Programmas īstenošanā
  , izveidojot vairākus līmeņus piekļuvei informācijai un, netieši, drošu piekļuvi informācijai
  . |
| --- | --- |

(36)

Lai nodrošinātu drošu informācijas apriti, būtu jāizstrādā atbilstīgi noteikumi, lai nodrošinātu drošības noteikumu līdzvērtīgumu attiecībā uz dažādiem valsts un privātiem uzņēmumiem, kā arī fiziskām personām, kas iesaistītas Programmas īstenošanā
  , izveidojot vairākus līmeņus piekļuvei informācijai un, netieši, drošu piekļuvi informācijai
  .

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

36.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (36a) | Eiropas kosmosa infrastruktūru kiberdrošība gan uz zemes, gan kosmosā ir būtiska, lai nodrošinātu sistēmu darbību turpināmību, to spēju nepārtraukti veikt uzdevumus un sniegt nepieciešamos pakalpojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36a)

Eiropas kosmosa infrastruktūru kiberdrošība gan uz zemes, gan kosmosā ir būtiska, lai nodrošinātu sistēmu darbību turpināmību, to spēju nepārtraukti veikt uzdevumus un sniegt nepieciešamos pakalpojumus.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | Aizvien lielāks skaits galveno ekonomikas nozaru, jo īpaši transports, telekomunikācijas, lauksaimniecība un enerģētika arvien biežāk izmanto satelītu navigācijas sistēmas
  , nemaz nerunājot par sinerģijām ar darbībām, kas saistītas
  ar
  Eiropas Savienība
  un tās dalībvalstu drošību
  un aizsardzību
  . Tāpēc ar pilnīgu satelītnavigācijas kontroli būtu iespējams garantēt Savienības tehnoloģisko neatkarību, tostarp ilgākā termiņā infrastruktūras aprīkojuma komponentu neatkarību, un nodrošināt tās stratēģisko autonomiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38)

Aizvien lielāks skaits galveno ekonomikas nozaru, jo īpaši transports, telekomunikācijas, lauksaimniecība un enerģētika arvien biežāk izmanto satelītu navigācijas sistēmas
  , nemaz nerunājot par sinerģijām ar darbībām, kas saistītas
  ar
  Eiropas Savienība
  un tās dalībvalstu drošību
  un aizsardzību
  . Tāpēc ar pilnīgu satelītnavigācijas kontroli būtu iespējams garantēt Savienības tehnoloģisko neatkarību, tostarp ilgākā termiņā infrastruktūras aprīkojuma komponentu neatkarību, un nodrošināt tās stratēģisko autonomiju.

| (38) | Aizvien lielāks skaits galveno ekonomikas nozaru, jo īpaši transports, telekomunikācijas, lauksaimniecība un enerģētika arvien biežāk izmanto satelītu navigācijas sistēmas
  . Satelītu navigācija ir svarīga arī saistībā
  ar
  Savienības
  un tās dalībvalstu drošību. Tāpēc ar pilnīgu satelītnavigācijas kontroli būtu iespējams garantēt Savienības tehnoloģisko neatkarību, tostarp ilgākā termiņā infrastruktūras aprīkojuma komponentu neatkarību, un nodrošināt tās stratēģisko autonomiju. |
| --- | --- |

(38)

Aizvien lielāks skaits galveno ekonomikas nozaru, jo īpaši transports, telekomunikācijas, lauksaimniecība un enerģētika arvien biežāk izmanto satelītu navigācijas sistēmas
  . Satelītu navigācija ir svarīga arī saistībā
  ar
  Savienības
  un tās dalībvalstu drošību. Tāpēc ar pilnīgu satelītnavigācijas kontroli būtu iespējams garantēt Savienības tehnoloģisko neatkarību, tostarp ilgākā termiņā infrastruktūras aprīkojuma komponentu neatkarību, un nodrošināt tās stratēģisko autonomiju.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | EGNOS programmas mērķis ir uzlabot esošo globālo navigācijas satelītu sistēmu doto, brīvi pieejamo, jo īpaši Galileo sistēmas emitēto signālu kvalitāti. EGNOS piedāvātajiem pakalpojumiem prioritāri būtu jāpārklāj dalībvalstu teritorija, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā, šim nolūkam aptverot arī Azoru salas, Kanāriju salas un Madeiru, ar mērķi nodrošināt minēto teritoriju pārklājumu līdz 2025. gada beigām. Ņemot vērā tehniskās iespējas un EGNOS sniegtos cilvēku dzīvības aizsardzības pakalpojumus, saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem šo pakalpojumu ģeogrāfisko pārklājumu varētu paplašināt, ietverot citus pasaules reģionus. Neskarot Regulu (ES) [2018/
  XXXX] [EASA regulu]
  un nepieciešamo Galileo pakalpojumu kvalitātes uzraudzību
  attiecībā uz
  aviācijas vajadzībām, jānorāda, ka, lai gan signālus, kurus raida Galileo var efektīvi izmantot, lai noteiktu gaisa kuģa atrašanās vietu, tikai tādas vietējas vai reģionālas signāla pastiprināšanas sistēmas kā EGNOS Eiropā var veidot gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

EGNOS programmas mērķis ir uzlabot esošo globālo navigācijas satelītu sistēmu doto, brīvi pieejamo, jo īpaši Galileo sistēmas emitēto signālu kvalitāti. EGNOS piedāvātajiem pakalpojumiem prioritāri būtu jāpārklāj dalībvalstu teritorija, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā, šim nolūkam aptverot arī Azoru salas, Kanāriju salas un Madeiru, ar mērķi nodrošināt minēto teritoriju pārklājumu līdz 2025. gada beigām. Ņemot vērā tehniskās iespējas un EGNOS sniegtos cilvēku dzīvības aizsardzības pakalpojumus, saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem šo pakalpojumu ģeogrāfisko pārklājumu varētu paplašināt, ietverot citus pasaules reģionus. Neskarot Regulu (ES) [2018/
  XXXX] [EASA regulu]
  un nepieciešamo Galileo pakalpojumu kvalitātes uzraudzību
  attiecībā uz
  aviācijas vajadzībām, jānorāda, ka, lai gan signālus, kurus raida Galileo var efektīvi izmantot, lai noteiktu gaisa kuģa atrašanās vietu, tikai tādas vietējas vai reģionālas signāla pastiprināšanas sistēmas kā EGNOS Eiropā var veidot gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumus.

| (40) | EGNOS programmas mērķis ir uzlabot esošo globālo navigācijas satelītu sistēmu doto, brīvi pieejamo, jo īpaši Galileo sistēmas emitēto signālu kvalitāti. EGNOS piedāvātajiem pakalpojumiem prioritāri būtu jāpārklāj dalībvalstu teritorija, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā, šim nolūkam aptverot arī Azoru salas, Kanāriju salas un Madeiru, ar mērķi nodrošināt minēto teritoriju pārklājumu līdz 2025. gada beigām. Ņemot vērā tehniskās iespējas un EGNOS sniegtos cilvēku dzīvības aizsardzības pakalpojumus, saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem šo pakalpojumu ģeogrāfisko pārklājumu varētu paplašināt, ietverot citus pasaules reģionus. Neskarot
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulu (ES) 2018/
  1139

   (1a) un nepieciešamo Galileo pakalpojumu kvalitātes
  un drošuma rādītāju
  uzraudzību
  saistībā ar
  aviācijas vajadzībām, jānorāda, ka, lai gan signālus, kurus raida Galileo, var efektīvi izmantot, lai noteiktu gaisa kuģa atrašanās vietu, tikai tādas vietējas vai reģionālas signāla pastiprināšanas sistēmas kā EGNOS Eiropā var veidot gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumus. |
| --- | --- |

(40)

EGNOS programmas mērķis ir uzlabot esošo globālo navigācijas satelītu sistēmu doto, brīvi pieejamo, jo īpaši Galileo sistēmas emitēto signālu kvalitāti. EGNOS piedāvātajiem pakalpojumiem prioritāri būtu jāpārklāj dalībvalstu teritorija, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā, šim nolūkam aptverot arī Azoru salas, Kanāriju salas un Madeiru, ar mērķi nodrošināt minēto teritoriju pārklājumu līdz 2025. gada beigām. Ņemot vērā tehniskās iespējas un EGNOS sniegtos cilvēku dzīvības aizsardzības pakalpojumus, saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem šo pakalpojumu ģeogrāfisko pārklājumu varētu paplašināt, ietverot citus pasaules reģionus. Neskarot
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulu (ES) 2018/
  1139

   (1a) un nepieciešamo Galileo pakalpojumu kvalitātes
  un drošuma rādītāju
  uzraudzību
  saistībā ar
  aviācijas vajadzībām, jānorāda, ka, lai gan signālus, kurus raida Galileo, var efektīvi izmantot, lai noteiktu gaisa kuģa atrašanās vietu, tikai tādas vietējas vai reģionālas signāla pastiprināšanas sistēmas kā EGNOS Eiropā var veidot gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumus.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

40.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (40a) | Ar EGNOS var atbalstīt precīzās lauksaimniecības nozari un palīdzēt Eiropas lauksaimniekiem samazināt atkritumu apjomu, mēslošanas līdzekļu un herbicīdu pārmērīgu izmantošanu un optimizēt ražas ieguvi. EGNOS jau ir ievērojama lietotāju grupa, taču vēl arvien ierobežots ir lauksaimniecības tehnikas skaits, kas būtu savietojama ar navigācijas tehnoloģiju. Šis jautājums būtu jārisina. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40a)

Ar EGNOS var atbalstīt precīzās lauksaimniecības nozari un palīdzēt Eiropas lauksaimniekiem samazināt atkritumu apjomu, mēslošanas līdzekļu un herbicīdu pārmērīgu izmantošanu un optimizēt ražas ieguvi. EGNOS jau ir ievērojama lietotāju grupa, taču vēl arvien ierobežots ir lauksaimniecības tehnikas skaits, kas būtu savietojama ar navigācijas tehnoloģiju. Šis jautājums būtu jārisina.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

41. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (41) | Ir svarīgi nodrošināt Galileo un EGNOS sistēmas sniegto pakalpojumu nepārtrauktību, ilgtspēju un pieejamību nākotnē. Mainīgā vidē un strauji augoša tirgus apstākļos, to izstrāde būtu jāturpina, un būtu jāsagatavo to jaunās paaudzes sistēmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41)

Ir svarīgi nodrošināt Galileo un EGNOS sistēmas sniegto pakalpojumu nepārtrauktību, ilgtspēju un pieejamību nākotnē. Mainīgā vidē un strauji augoša tirgus apstākļos, to izstrāde būtu jāturpina, un būtu jāsagatavo to jaunās paaudzes sistēmas.

| (41) | Ir svarīgi nodrošināt Galileo un EGNOS sistēmas sniegto pakalpojumu nepārtrauktību, ilgtspēju
  , drošību, uzticamību, precizitāti
  un pieejamību nākotnē. Mainīgā vidē un strauji augoša tirgus apstākļos, to izstrāde būtu jāturpina, un būtu jāsagatavo to jaunās paaudzes sistēmas. |
| --- | --- |

(41)

Ir svarīgi nodrošināt Galileo un EGNOS sistēmas sniegto pakalpojumu nepārtrauktību, ilgtspēju
  , drošību, uzticamību, precizitāti
  un pieejamību nākotnē. Mainīgā vidē un strauji augoša tirgus apstākļos, to izstrāde būtu jāturpina, un būtu jāsagatavo to jaunās paaudzes sistēmas.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

44.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (44a) | Lai atbalstītu Galileo un EGNOS sniegto pakalpojumu izmantošanu un nākamā posma pakalpojumus, it sevišķi transporta nozarē, kompetentajām iestādēm būtu starptautiskā līmenī jāizstrādā kopīgi standarti un sertifikācijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44a)

Lai atbalstītu Galileo un EGNOS sniegto pakalpojumu izmantošanu un nākamā posma pakalpojumus, it sevišķi transporta nozarē, kompetentajām iestādēm būtu starptautiskā līmenī jāizstrādā kopīgi standarti un sertifikācijas.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

45. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (45) | Ņemot vērā uz zemes esošās infrastruktūras svarīgumu Galileo un EGNOS un tās ietekmi uz to drošību, šīs infrastruktūras atrašanās vietu vajadzētu noteikt Komisijai. Sistēmu uz zemes esošās infrastruktūras izvietošanā vajadzētu arī turpmāk ievērot brīvi pieejamu un pārskatāmu procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(45)

Ņemot vērā uz zemes esošās infrastruktūras svarīgumu Galileo un EGNOS un tās ietekmi uz to drošību, šīs infrastruktūras atrašanās vietu vajadzētu noteikt Komisijai. Sistēmu uz zemes esošās infrastruktūras izvietošanā vajadzētu arī turpmāk ievērot brīvi pieejamu un pārskatāmu procedūru.

svītrots

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

46. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (46) | Lai maksimāli palielinātu sociāli ekonomiskos ieguvumus, ko sniedz Galileo un EGNOS, jo īpaši drošības jomā,
  būtu jāveicina
  EGNOS un Galileo sniegto pakalpojumu izmantošana citos Savienības politikas virzienos
  , ja tas
  ir
  pamatoti un noderīgi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46)

Lai maksimāli palielinātu sociāli ekonomiskos ieguvumus, ko sniedz Galileo un EGNOS, jo īpaši drošības jomā,
  būtu jāveicina
  EGNOS un Galileo sniegto pakalpojumu izmantošana citos Savienības politikas virzienos
  , ja tas
  ir
  pamatoti un noderīgi
  .

| (46) | Lai maksimāli palielinātu sociāli ekonomiskos ieguvumus, ko sniedz Galileo un EGNOS, jo īpaši drošības jomā, EGNOS un Galileo sniegto pakalpojumu izmantošana
  pēc iespējas būtu jāintegrē
  citos Savienības politikas virzienos
  . Procesa nozīmīgs posms
  ir
  arī šādu pakalpojumu izmantošanas veicināšana visās dalībvalstīs
  . |
| --- | --- |

(46)

Lai maksimāli palielinātu sociāli ekonomiskos ieguvumus, ko sniedz Galileo un EGNOS, jo īpaši drošības jomā, EGNOS un Galileo sniegto pakalpojumu izmantošana
  pēc iespējas būtu jāintegrē
  citos Savienības politikas virzienos
  . Procesa nozīmīgs posms
  ir
  arī šādu pakalpojumu izmantošanas veicināšana visās dalībvalstīs
  .

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

47. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (47) | Copernicus būtu jānodrošina autonoma piekļuve zināšanām vides jomā un svarīgākajām Zemes novērošanas un ģeogrāfiskās informācijas pakalpojumu tehnoloģijām, tādējādi nodrošinot Savienībai neatkarību lēmumu pieņemšanā un darbībās tādās jomās kā vide, klimata pārmaiņas, civilā aizsardzība, drošība, tostarp arī digitālā ekonomika. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47)

Copernicus būtu jānodrošina autonoma piekļuve zināšanām vides jomā un svarīgākajām Zemes novērošanas un ģeogrāfiskās informācijas pakalpojumu tehnoloģijām, tādējādi nodrošinot Savienībai neatkarību lēmumu pieņemšanā un darbībās tādās jomās kā vide, klimata pārmaiņas, civilā aizsardzība, drošība, tostarp arī digitālā ekonomika.

| (47) | Copernicus būtu jānodrošina autonoma piekļuve zināšanām vides jomā un svarīgākajām Zemes novērošanas un ģeogrāfiskās informācijas pakalpojumu tehnoloģijām, tādējādi nodrošinot Savienībai neatkarību lēmumu pieņemšanā un darbībās tādās jomās kā vide,
  tajā skaitā lauksaimniecība, bioloģiskā daudzveidība, zemes izmantošana, mežsaimniecība, lauku attīstība un zvejniecība,
  klimata pārmaiņas,
  kultūras mantojuma vietas,
  civilā aizsardzība, drošība, tostarp
  infrastruktūras drošība, kā
  arī digitālā ekonomika. |
| --- | --- |

(47)

Copernicus būtu jānodrošina autonoma piekļuve zināšanām vides jomā un svarīgākajām Zemes novērošanas un ģeogrāfiskās informācijas pakalpojumu tehnoloģijām, tādējādi nodrošinot Savienībai neatkarību lēmumu pieņemšanā un darbībās tādās jomās kā vide,
  tajā skaitā lauksaimniecība, bioloģiskā daudzveidība, zemes izmantošana, mežsaimniecība, lauku attīstība un zvejniecība,
  klimata pārmaiņas,
  kultūras mantojuma vietas,
  civilā aizsardzība, drošība, tostarp
  infrastruktūras drošība, kā
  arī digitālā ekonomika.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

48. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (48) | Programmas Copernicus pamatā vajadzētu būt darbībām un sasniegumiem — nodrošinot to nepārtrauktību —, kas tika veikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 377/2014 (17), ar ko izveido Eiropas Zemes novērošanas un monitoringa programmu Copernicus, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 911/2010 par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (18), ar kuru izveidoja iepriekšējo Eiropas Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) programmu un noteikumus tās sākotnējo darbību īstenošanai, ņemot vērā jaunākās tendences pētniecībā, tehnoloģiju attīstību un jauninājumus, kas ietekmē Zemes novērošanas jomu, kā arī “lielo datu” analītikas attīstību un mākslīgo intelektu un saistītās stratēģijas un iniciatīvas Savienības līmenī (19). Pēc iespējas lielākā mērā būtu jāizmanto dalībvalstu Eiropas Kosmosa aģentūras, EUMETSAT (20), kā arī citu struktūru, tostarp tirdzniecības iniciatīvu Eiropā jauda veikt novērojumus no kosmosa, tādējādi veicinot dzīvotspējīgas komerciālas kosmosa nozares attīstību Eiropā. Ja tas praktiski ir īstenojams un atbilstošs, būtu arī jāizmanto pieejamie in situ un papildu dati, kurus nodrošina galvenokārt dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 2007/2/EK (21). Komisijai būtu jāsadarbojas ar dalībvalstīm un Eiropas Vides aģentūru, lai nodrošinātu efektīvu piekļuvi Coperncius in situ datu kopām un to izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48)

Programmas Copernicus pamatā vajadzētu būt darbībām un sasniegumiem — nodrošinot to nepārtrauktību —, kas tika veikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 377/2014 (17), ar ko izveido Eiropas Zemes novērošanas un monitoringa programmu Copernicus, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 911/2010 par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (18), ar kuru izveidoja iepriekšējo Eiropas Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) programmu un noteikumus tās sākotnējo darbību īstenošanai, ņemot vērā jaunākās tendences pētniecībā, tehnoloģiju attīstību un jauninājumus, kas ietekmē Zemes novērošanas jomu, kā arī “lielo datu” analītikas attīstību un mākslīgo intelektu un saistītās stratēģijas un iniciatīvas Savienības līmenī (19). Pēc iespējas lielākā mērā būtu jāizmanto dalībvalstu Eiropas Kosmosa aģentūras, EUMETSAT (20), kā arī citu struktūru, tostarp tirdzniecības iniciatīvu Eiropā jauda veikt novērojumus no kosmosa, tādējādi veicinot dzīvotspējīgas komerciālas kosmosa nozares attīstību Eiropā. Ja tas praktiski ir īstenojams un atbilstošs, būtu arī jāizmanto pieejamie in situ un papildu dati, kurus nodrošina galvenokārt dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 2007/2/EK (21). Komisijai būtu jāsadarbojas ar dalībvalstīm un Eiropas Vides aģentūru, lai nodrošinātu efektīvu piekļuvi Coperncius in situ datu kopām un to izmantošanu.

| (48) | Pašreizējās spējas jāveido un jāpapildina ar jauniem aktīviem, kurus atbildīgās struktūras var attīstīt kopīgi. Šajā nolūkā Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar Eiropas Kosmosa aģentūru, dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar citām struktūrām, kurām pieder attiecīgie kosmosa un in situ aktīvi.
  Programmas Copernicus pamatā vajadzētu būt darbībām un sasniegumiem — nodrošinot to nepārtrauktību —, kas tika veikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 377/2014 (17), ar ko izveido Eiropas Zemes novērošanas un monitoringa programmu Copernicus, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 911/2010 par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (18), ar kuru izveidoja iepriekšējo Eiropas Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) programmu un noteikumus tās sākotnējo darbību īstenošanai, ņemot vērā jaunākās tendences pētniecībā, tehnoloģiju attīstību un jauninājumus, kas ietekmē Zemes novērošanas jomu, kā arī “lielo datu” analītikas attīstību un mākslīgo intelektu un saistītās stratēģijas un iniciatīvas Savienības līmenī (19). Pēc iespējas lielākā mērā būtu jāizmanto dalībvalstu Eiropas Kosmosa aģentūras, EUMETSAT (20), kā arī citu struktūru, tostarp tirdzniecības iniciatīvu Eiropā jauda veikt novērojumus no kosmosa, tādējādi veicinot dzīvotspējīgas komerciālas kosmosa nozares attīstību Eiropā. Ja tas praktiski ir īstenojams un atbilstošs, būtu arī jāizmanto pieejamie in situ un papildu dati, kurus nodrošina galvenokārt dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 2007/2/EK (21). Komisijai būtu jāsadarbojas ar dalībvalstīm un Eiropas Vides aģentūru, lai nodrošinātu efektīvu piekļuvi Coperncius in situ datu kopām un to izmantošanu. |
| --- | --- |

(48)

Pašreizējās spējas jāveido un jāpapildina ar jauniem aktīviem, kurus atbildīgās struktūras var attīstīt kopīgi. Šajā nolūkā Komisijai būtu cieši jāsadarbojas ar Eiropas Kosmosa aģentūru, dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar citām struktūrām, kurām pieder attiecīgie kosmosa un in situ aktīvi.
  Programmas Copernicus pamatā vajadzētu būt darbībām un sasniegumiem — nodrošinot to nepārtrauktību —, kas tika veikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 377/2014 (17), ar ko izveido Eiropas Zemes novērošanas un monitoringa programmu Copernicus, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 911/2010 par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (18), ar kuru izveidoja iepriekšējo Eiropas Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) programmu un noteikumus tās sākotnējo darbību īstenošanai, ņemot vērā jaunākās tendences pētniecībā, tehnoloģiju attīstību un jauninājumus, kas ietekmē Zemes novērošanas jomu, kā arī “lielo datu” analītikas attīstību un mākslīgo intelektu un saistītās stratēģijas un iniciatīvas Savienības līmenī (19). Pēc iespējas lielākā mērā būtu jāizmanto dalībvalstu Eiropas Kosmosa aģentūras, EUMETSAT (20), kā arī citu struktūru, tostarp tirdzniecības iniciatīvu Eiropā jauda veikt novērojumus no kosmosa, tādējādi veicinot dzīvotspējīgas komerciālas kosmosa nozares attīstību Eiropā. Ja tas praktiski ir īstenojams un atbilstošs, būtu arī jāizmanto pieejamie in situ un papildu dati, kurus nodrošina galvenokārt dalībvalstis saskaņā ar Direktīvu 2007/2/EK (21). Komisijai būtu jāsadarbojas ar dalībvalstīm un Eiropas Vides aģentūru, lai nodrošinātu efektīvu piekļuvi Coperncius in situ datu kopām un to izmantošanu.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

49.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (49a) | Visas Copernicus iespējas Savienības sabiedrībai un ekonomikai būtu jāizmanto ne tikai tiešajiem labuma guvējiem, bet pilnībā, veicot aktīvākus lietotāju piesaistes pasākumus, un tāpēc jāturpina rīkoties, lai datus varētu lietot arī nespeciālisti, šādi veicinot izaugsmi, darbvietu radīšanu un zināšanu pārnesi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(49a)

Visas Copernicus iespējas Savienības sabiedrībai un ekonomikai būtu jāizmanto ne tikai tiešajiem labuma guvējiem, bet pilnībā, veicot aktīvākus lietotāju piesaistes pasākumus, un tāpēc jāturpina rīkoties, lai datus varētu lietot arī nespeciālisti, šādi veicinot izaugsmi, darbvietu radīšanu un zināšanu pārnesi.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

52. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (52) | Attiecībā uz datu iegūšanu, Copernicus darbību mērķim vajadzētu būt esošās kosmosa infrastruktūras saglabāšana un papildināšana, ilgtermiņā satelītu aizvietošanas gatavošana pēc to ekspluatācijas beigām, kā arī jaunu novērošanas sistēmu darbības uzsākšana, lai risinātu globālās klimata pārmaiņu problēmas (piem., antropogēno CO2 un citu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju monitorings). Ar Copernicus veiktajām darbībām būtu jāpaplašina vispārējais pārklājums polārajos reģionos, jāatbalsta vides atbilstības nodrošināšana un likumā noteiktais vides monitorings un ziņošana un novatoriskas lietotnes vides jomā (piem., kultūraugu uzraudzībai, ūdens resursu apsaimniekošanai un pastiprinātai ugunsgrēku novērošanai). To darot, Copernicus būtu jāpiesaista un maksimāli jāizmanto ieguldījumi, kas veikti iepriekšējā finansēšanas periodā (2014. līdz 2020. gads), vienlaicīgi izpētot jaunus darbības un uzņēmējdarbības modeļus, lai vēl vairāk papildinātu Copernicus jaudu. Copernicus vajadzētu veidot arī veiksmīgas partnerības ar dalībvalstīm, lai turpinātu attīstīt savu drošības dimensiju ar piemērotiem pārvaldības mehānismiem, nolūkā reaģēt uz mainīgajām lietotāju vajadzībām drošības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(52)

Attiecībā uz datu iegūšanu, Copernicus darbību mērķim vajadzētu būt esošās kosmosa infrastruktūras saglabāšana un papildināšana, ilgtermiņā satelītu aizvietošanas gatavošana pēc to ekspluatācijas beigām, kā arī jaunu novērošanas sistēmu darbības uzsākšana, lai risinātu globālās klimata pārmaiņu problēmas (piem., antropogēno CO2 un citu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju monitorings). Ar Copernicus veiktajām darbībām būtu jāpaplašina vispārējais pārklājums polārajos reģionos, jāatbalsta vides atbilstības nodrošināšana un likumā noteiktais vides monitorings un ziņošana un novatoriskas lietotnes vides jomā (piem., kultūraugu uzraudzībai, ūdens resursu apsaimniekošanai un pastiprinātai ugunsgrēku novērošanai). To darot, Copernicus būtu jāpiesaista un maksimāli jāizmanto ieguldījumi, kas veikti iepriekšējā finansēšanas periodā (2014. līdz 2020. gads), vienlaicīgi izpētot jaunus darbības un uzņēmējdarbības modeļus, lai vēl vairāk papildinātu Copernicus jaudu. Copernicus vajadzētu veidot arī veiksmīgas partnerības ar dalībvalstīm, lai turpinātu attīstīt savu drošības dimensiju ar piemērotiem pārvaldības mehānismiem, nolūkā reaģēt uz mainīgajām lietotāju vajadzībām drošības jomā.

| (52) | Attiecībā uz datu iegūšanu, Copernicus darbību mērķim vajadzētu būt esošās kosmosa infrastruktūras saglabāšana un papildināšana, ilgtermiņā satelītu aizvietošanas gatavošana pēc to ekspluatācijas beigām, kā arī jaunu novērošanas sistēmu darbības uzsākšana,
  kuru priekšizpēti pašlaik veic Eiropas Kosmosa aģentūra,
  lai risinātu globālās klimata pārmaiņu problēmas (piem., antropogēno CO2 un citu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju monitorings). Ar Copernicus veiktajām darbībām būtu jāpaplašina vispārējais pārklājums polārajos reģionos, jāatbalsta vides atbilstības nodrošināšana un likumā noteiktais vides monitorings un ziņošana un novatoriskas lietotnes vides jomā (piem., kultūraugu uzraudzībai, ūdens resursu apsaimniekošanai un pastiprinātai ugunsgrēku novērošanai). To darot, Copernicus būtu jāpiesaista un maksimāli jāizmanto ieguldījumi, kas veikti iepriekšējā finansēšanas periodā (2014. līdz 2020. gads), vienlaicīgi izpētot jaunus darbības un uzņēmējdarbības modeļus, lai vēl vairāk papildinātu Copernicus jaudu. Copernicus vajadzētu veidot arī veiksmīgas partnerības ar dalībvalstīm, lai turpinātu attīstīt savu drošības dimensiju ar piemērotiem pārvaldības mehānismiem, nolūkā reaģēt uz mainīgajām lietotāju vajadzībām drošības jomā. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz datu iegūšanu, Copernicus darbību mērķim vajadzētu būt esošās kosmosa infrastruktūras saglabāšana un papildināšana, ilgtermiņā satelītu aizvietošanas gatavošana pēc to ekspluatācijas beigām, kā arī jaunu novērošanas sistēmu darbības uzsākšana,
  kuru priekšizpēti pašlaik veic Eiropas Kosmosa aģentūra,
  lai risinātu globālās klimata pārmaiņu problēmas (piem., antropogēno CO2 un citu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju monitorings). Ar Copernicus veiktajām darbībām būtu jāpaplašina vispārējais pārklājums polārajos reģionos, jāatbalsta vides atbilstības nodrošināšana un likumā noteiktais vides monitorings un ziņošana un novatoriskas lietotnes vides jomā (piem., kultūraugu uzraudzībai, ūdens resursu apsaimniekošanai un pastiprinātai ugunsgrēku novērošanai). To darot, Copernicus būtu jāpiesaista un maksimāli jāizmanto ieguldījumi, kas veikti iepriekšējā finansēšanas periodā (2014. līdz 2020. gads), vienlaicīgi izpētot jaunus darbības un uzņēmējdarbības modeļus, lai vēl vairāk papildinātu Copernicus jaudu. Copernicus vajadzētu veidot arī veiksmīgas partnerības ar dalībvalstīm, lai turpinātu attīstīt savu drošības dimensiju ar piemērotiem pārvaldības mehānismiem, nolūkā reaģēt uz mainīgajām lietotāju vajadzībām drošības jomā.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

53. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (53) | Saistībā ar datu un informācijas apstrādes funkciju, Copernicus būtu jānodrošina galveno Copernicus pakalpojumu ilgtermiņa noturība un turpmāka pilnveidošana, sniedzot informāciju, lai apmierinātu valsts sektora vajadzības un prasības, kas izriet no Savienības starptautiskajām saistībām, un pēc iespējas vairāk izmantotu komerciālas izmantošanas iespējas. Jo īpaši Copernicus būtu jāsniedz vietējā, valstu, Eiropas un pasaules mērogā informācija par atmosfēras stāvokli; informācija par okeānu stāvokli; informācija, kas palīdzētu veikt zemes monitoringu, sekmējot vietējās, valstu un Savienības politikas īstenošanu; informācija, kas palīdzētu pielāgoties klimata pārmaiņām un tās mazināt; ģeotelpiskā informācija, kas palīdzētu ārkārtas situāciju pārvaldībā, tostarp ar preventīvām darbībām, vidiskās atbilstības nodrošināšanu, un civilās drošības jomā, tostarp Savienības ārējās darbības atbalstam. Komisijai vajadzētu apzināt atbilstīgas līgumiskas vienošanās, kas sekmētu pakalpojumu sniegšanas ilgtspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53)

Saistībā ar datu un informācijas apstrādes funkciju, Copernicus būtu jānodrošina galveno Copernicus pakalpojumu ilgtermiņa noturība un turpmāka pilnveidošana, sniedzot informāciju, lai apmierinātu valsts sektora vajadzības un prasības, kas izriet no Savienības starptautiskajām saistībām, un pēc iespējas vairāk izmantotu komerciālas izmantošanas iespējas. Jo īpaši Copernicus būtu jāsniedz vietējā, valstu, Eiropas un pasaules mērogā informācija par atmosfēras stāvokli; informācija par okeānu stāvokli; informācija, kas palīdzētu veikt zemes monitoringu, sekmējot vietējās, valstu un Savienības politikas īstenošanu; informācija, kas palīdzētu pielāgoties klimata pārmaiņām un tās mazināt; ģeotelpiskā informācija, kas palīdzētu ārkārtas situāciju pārvaldībā, tostarp ar preventīvām darbībām, vidiskās atbilstības nodrošināšanu, un civilās drošības jomā, tostarp Savienības ārējās darbības atbalstam. Komisijai vajadzētu apzināt atbilstīgas līgumiskas vienošanās, kas sekmētu pakalpojumu sniegšanas ilgtspēju.

| (53) | Saistībā ar datu un informācijas apstrādes funkciju, Copernicus būtu jānodrošina galveno Copernicus pakalpojumu ilgtermiņa noturība un turpmāka pilnveidošana, sniedzot informāciju, lai apmierinātu valsts sektora vajadzības un prasības, kas izriet no Savienības starptautiskajām saistībām, un pēc iespējas vairāk izmantotu komerciālas izmantošanas iespējas. Jo īpaši Copernicus būtu jāsniedz vietējā, valstu, Eiropas un pasaules mērogā informācija par atmosfēras stāvokli
  , tajā skaitā gaisa kvalitāti
  ; informācija par okeānu stāvokli; informācija, kas palīdzētu veikt zemes monitoringu, sekmējot vietējās, valstu un Savienības politikas īstenošanu; informācija, kas palīdzētu pielāgoties klimata pārmaiņām un tās mazināt; ģeotelpiskā informācija, kas palīdzētu ārkārtas situāciju pārvaldībā, tostarp ar preventīvām darbībām, vidiskās atbilstības nodrošināšanu, un civilās drošības jomā, tostarp Savienības ārējās darbības atbalstam. Komisijai vajadzētu apzināt atbilstīgas līgumiskas vienošanās, kas sekmētu pakalpojumu sniegšanas ilgtspēju. |
| --- | --- |

(53)

Saistībā ar datu un informācijas apstrādes funkciju, Copernicus būtu jānodrošina galveno Copernicus pakalpojumu ilgtermiņa noturība un turpmāka pilnveidošana, sniedzot informāciju, lai apmierinātu valsts sektora vajadzības un prasības, kas izriet no Savienības starptautiskajām saistībām, un pēc iespējas vairāk izmantotu komerciālas izmantošanas iespējas. Jo īpaši Copernicus būtu jāsniedz vietējā, valstu, Eiropas un pasaules mērogā informācija par atmosfēras stāvokli
  , tajā skaitā gaisa kvalitāti
  ; informācija par okeānu stāvokli; informācija, kas palīdzētu veikt zemes monitoringu, sekmējot vietējās, valstu un Savienības politikas īstenošanu; informācija, kas palīdzētu pielāgoties klimata pārmaiņām un tās mazināt; ģeotelpiskā informācija, kas palīdzētu ārkārtas situāciju pārvaldībā, tostarp ar preventīvām darbībām, vidiskās atbilstības nodrošināšanu, un civilās drošības jomā, tostarp Savienības ārējās darbības atbalstam. Komisijai vajadzētu apzināt atbilstīgas līgumiskas vienošanās, kas sekmētu pakalpojumu sniegšanas ilgtspēju.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

54.a apsvērums(jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (54a) | Lai uz ilgtspējīgiem pamatiem sasniegtu Copernicus mērķus, varētu izveidot komiteju (Copernicus apakškomiteju), kura palīdzētu Komisijai nodrošināt, ka tiek koordinēti Savienības, lietotāju forumu, dalībvalstu un starpvaldību organizāciju, kā arī privātā sektora ieguldījumi Copernicus, tādējādi pēc iespējas labāk izmantojot esošās spējas un apzinot trūkumus, kuri ir jānovērš Savienības līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(54a)

Lai uz ilgtspējīgiem pamatiem sasniegtu Copernicus mērķus, varētu izveidot komiteju (Copernicus apakškomiteju), kura palīdzētu Komisijai nodrošināt, ka tiek koordinēti Savienības, lietotāju forumu, dalībvalstu un starpvaldību organizāciju, kā arī privātā sektora ieguldījumi Copernicus, tādējādi pēc iespējas labāk izmantojot esošās spējas un apzinot trūkumus, kuri ir jānovērš Savienības līmenī.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

55. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (55) | Copernicus pakalpojumu īstenošanai vajadzētu veicināt gan to, ka sabiedrība sāk izmantot šos pakalpojumus, jo lietotāji varētu paredzēt pakalpojumu pieejamību un attīstību, gan arī sadarbību ar dalībvalstīm un citām personām. Šim nolūkam
  Komisijai
  un
  tās
  pilnvarotajām struktūrām būtu cieši
  jāiesaistās
  ar dažādām lietotāju kopienām visā Eiropā, lai turpinātu attīstīt Copernicus pakalpojumu un produktu portfeli, nolūkā nodrošināt, ka tiek apmierinātas mainīgās publiskā sektora un politikas vajadzības un ka tādējādi var tikt maksimāli palielināta Zemes novērošanas datu izmantošana. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai izstrādātu in situ Copernicus komponenti un veicinātu in situ datu kopu integrēšanu kosmosa datu kopās modernizētiem Copernicus pakalpojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(55)

Copernicus pakalpojumu īstenošanai vajadzētu veicināt gan to, ka sabiedrība sāk izmantot šos pakalpojumus, jo lietotāji varētu paredzēt pakalpojumu pieejamību un attīstību, gan arī sadarbību ar dalībvalstīm un citām personām. Šim nolūkam
  Komisijai
  un
  tās
  pilnvarotajām struktūrām būtu cieši
  jāiesaistās
  ar dažādām lietotāju kopienām visā Eiropā, lai turpinātu attīstīt Copernicus pakalpojumu un produktu portfeli, nolūkā nodrošināt, ka tiek apmierinātas mainīgās publiskā sektora un politikas vajadzības un ka tādējādi var tikt maksimāli palielināta Zemes novērošanas datu izmantošana. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai izstrādātu in situ Copernicus komponenti un veicinātu in situ datu kopu integrēšanu kosmosa datu kopās modernizētiem Copernicus pakalpojumiem.

| (55) | Copernicus pakalpojumu īstenošanai vajadzētu veicināt gan to, ka sabiedrība sāk izmantot šos pakalpojumus, jo lietotāji varētu paredzēt pakalpojumu pieejamību un attīstību, gan arī sadarbību ar dalībvalstīm un citām personām. Šim nolūkam
  Aģentūrai
  un
  Copernicus
  pilnvarotajām struktūrām būtu cieši
  jāsadarbojas
  ar dažādām lietotāju kopienām visā Eiropā, lai turpinātu attīstīt Copernicus pakalpojumu un produktu portfeli, nolūkā nodrošināt, ka tiek apmierinātas mainīgās publiskā sektora un politikas vajadzības un ka tādējādi var tikt maksimāli palielināta Zemes novērošanas datu izmantošana
  Eiropas iedzīvotāju interesēs
  . Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai izstrādātu in situ Copernicus komponenti un veicinātu in situ datu kopu integrēšanu kosmosa datu kopās modernizētiem Copernicus pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(55)

Copernicus pakalpojumu īstenošanai vajadzētu veicināt gan to, ka sabiedrība sāk izmantot šos pakalpojumus, jo lietotāji varētu paredzēt pakalpojumu pieejamību un attīstību, gan arī sadarbību ar dalībvalstīm un citām personām. Šim nolūkam
  Aģentūrai
  un
  Copernicus
  pilnvarotajām struktūrām būtu cieši
  jāsadarbojas
  ar dažādām lietotāju kopienām visā Eiropā, lai turpinātu attīstīt Copernicus pakalpojumu un produktu portfeli, nolūkā nodrošināt, ka tiek apmierinātas mainīgās publiskā sektora un politikas vajadzības un ka tādējādi var tikt maksimāli palielināta Zemes novērošanas datu izmantošana
  Eiropas iedzīvotāju interesēs
  . Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai izstrādātu in situ Copernicus komponenti un veicinātu in situ datu kopu integrēšanu kosmosa datu kopās modernizētiem Copernicus pakalpojumiem.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

56.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (56a) | Dalībvalstīm, Komisijai un atbildīgajām struktūrām sistemātiski jāorganizē Copernicus informācijas kampaņas par programmas priekšrocībām, sniedzot visiem iespējamajiem lietotājiem piekļuvi attiecīgajai informācijai un datiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(56a)

Dalībvalstīm, Komisijai un atbildīgajām struktūrām sistemātiski jāorganizē Copernicus informācijas kampaņas par programmas priekšrocībām, sniedzot visiem iespējamajiem lietotājiem piekļuvi attiecīgajai informācijai un datiem.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

57.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (57a) | Copernicus klimata pārmaiņu pakalpojumi, kas joprojām ir darbības sagatavošanas posmā, jau sniedz labus rezultātus, jo lietotāju skaits laikposmā no 2015. gada līdz 2016. gadam ir divkāršojies. Visiem klimata pārmaiņu pakalpojumiem pēc iespējas drīzāk jābūt pilnībā funkcionējošiem un tādējādi jānodrošina nepārtraukta datu plūsma klimata pārmaiņu efektīvas mazināšanas un pielāgošanās pasākumu veikšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(57a)

Copernicus klimata pārmaiņu pakalpojumi, kas joprojām ir darbības sagatavošanas posmā, jau sniedz labus rezultātus, jo lietotāju skaits laikposmā no 2015. gada līdz 2016. gadam ir divkāršojies. Visiem klimata pārmaiņu pakalpojumiem pēc iespējas drīzāk jābūt pilnībā funkcionējošiem un tādējādi jānodrošina nepārtraukta datu plūsma klimata pārmaiņu efektīvas mazināšanas un pielāgošanās pasākumu veikšanai.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

59. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (59) | Lai veicinātu un atvieglotu Zemes novērošanas datu un tehnoloģiju izmantošanu gan vietējām iestādēm, maziem un vidējiem uzņēmumiem, zinātniekiem un pētniekiem, ar lietotāju piesaistes darbībām būtu jāveicina specializēti Copernicus datu izplatīšanas tīkli, aptverot valstu un reģionālas struktūras. Šajā sakarībā Komisijai un dalībvalstīm būtu jācenšas izveidot ciešāku saikni starp Copernicus un Savienības un valstu rīcībpolitikām, lai veicinātu pieprasījumu pēc komerciālām lietotnēm un pakalpojumiem un dotu iespēju uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem, attīstīt lietotnes, kas balstās uz Copernicus datiem un informāciju, ar mērķi izveidot konkurētspējīgu Zemes novērošanas datu ekosistēmu Eiropā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(59)

Lai veicinātu un atvieglotu Zemes novērošanas datu un tehnoloģiju izmantošanu gan vietējām iestādēm, maziem un vidējiem uzņēmumiem, zinātniekiem un pētniekiem, ar lietotāju piesaistes darbībām būtu jāveicina specializēti Copernicus datu izplatīšanas tīkli, aptverot valstu un reģionālas struktūras. Šajā sakarībā Komisijai un dalībvalstīm būtu jācenšas izveidot ciešāku saikni starp Copernicus un Savienības un valstu rīcībpolitikām, lai veicinātu pieprasījumu pēc komerciālām lietotnēm un pakalpojumiem un dotu iespēju uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem, attīstīt lietotnes, kas balstās uz Copernicus datiem un informāciju, ar mērķi izveidot konkurētspējīgu Zemes novērošanas datu ekosistēmu Eiropā.

| (59) | Lai veicinātu un atvieglotu Zemes novērošanas datu un tehnoloģiju izmantošanu gan vietējām
  un reģionālām
  iestādēm, maziem un vidējiem uzņēmumiem, zinātniekiem un pētniekiem, ar lietotāju piesaistes darbībām būtu jāveicina specializēti Copernicus datu izplatīšanas tīkli, aptverot valstu un reģionālas struktūras. Šajā sakarībā Komisijai un dalībvalstīm būtu jācenšas izveidot ciešāku saikni starp Copernicus un Savienības un valstu rīcībpolitikām, lai veicinātu pieprasījumu pēc komerciālām lietotnēm un pakalpojumiem un dotu iespēju uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem, attīstīt lietotnes, kas balstās uz Copernicus datiem un informāciju, ar mērķi izveidot konkurētspējīgu Zemes novērošanas datu ekosistēmu Eiropā. |
| --- | --- |

(59)

Lai veicinātu un atvieglotu Zemes novērošanas datu un tehnoloģiju izmantošanu gan vietējām
  un reģionālām
  iestādēm, maziem un vidējiem uzņēmumiem, zinātniekiem un pētniekiem, ar lietotāju piesaistes darbībām būtu jāveicina specializēti Copernicus datu izplatīšanas tīkli, aptverot valstu un reģionālas struktūras. Šajā sakarībā Komisijai un dalībvalstīm būtu jācenšas izveidot ciešāku saikni starp Copernicus un Savienības un valstu rīcībpolitikām, lai veicinātu pieprasījumu pēc komerciālām lietotnēm un pakalpojumiem un dotu iespēju uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem, attīstīt lietotnes, kas balstās uz Copernicus datiem un informāciju, ar mērķi izveidot konkurētspējīgu Zemes novērošanas datu ekosistēmu Eiropā.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

59.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (59a) | Ņemot vērā satelītattēlu lielo potenciālu ilgtspējīgai un efektīvai resursu pārvaldībai, piemēram, nodrošinot drošu un savlaicīgu informāciju par kultūraugu un augsnes apstākļiem, šis pakalpojums būtu vēl vairāk jāuzlabo, lai apmierinātu galalietotāju vajadzības un nodrošinātu datu sasaisti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(59a)

Ņemot vērā satelītattēlu lielo potenciālu ilgtspējīgai un efektīvai resursu pārvaldībai, piemēram, nodrošinot drošu un savlaicīgu informāciju par kultūraugu un augsnes apstākļiem, šis pakalpojums būtu vēl vairāk jāuzlabo, lai apmierinātu galalietotāju vajadzības un nodrošinātu datu sasaisti.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

62. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (62) | Pēc Eiropas Parlamenta un Padomes pieprasījuma ar Eiropas Parlamenta un Padomes
  2014. gada 16. aprīļa
  Lēmumu 541/2014/ES
  , ar ko izveido kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta sistēmu,
  Savienība izveidoja atbalsta sistēmu kosmisko objektu novērošanai un uzraudzībai (SST) (24). Kosmosa atkritumi ir kļuvuši par nopietnu apdraudējumu kosmosa darbību drošībai, drošumam un ilgtspējai. Tāpēc SST ir būtiska nozīme, lai saglabātu programmas sastāvdaļu nepārtrauktību un to ieguldījumu Savienības politikas jomās. Mēģinot novērst kosmosa atkritumu daudzuma palielināšanos, SST palīdz nodrošināt ilgtspējīgu un garantētu piekļuvi kosmosam un tā izmantošanai, kas ir visu kopējais labums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(62)

Pēc Eiropas Parlamenta un Padomes pieprasījuma ar Eiropas Parlamenta un Padomes
  2014. gada 16. aprīļa
  Lēmumu 541/2014/ES
  , ar ko izveido kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta sistēmu,
  Savienība izveidoja atbalsta sistēmu kosmisko objektu novērošanai un uzraudzībai (SST) (24). Kosmosa atkritumi ir kļuvuši par nopietnu apdraudējumu kosmosa darbību drošībai, drošumam un ilgtspējai. Tāpēc SST ir būtiska nozīme, lai saglabātu programmas sastāvdaļu nepārtrauktību un to ieguldījumu Savienības politikas jomās. Mēģinot novērst kosmosa atkritumu daudzuma palielināšanos, SST palīdz nodrošināt ilgtspējīgu un garantētu piekļuvi kosmosam un tā izmantošanai, kas ir visu kopējais labums.

| (62) | Pēc Eiropas Parlamenta un Padomes pieprasījuma ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 541/2014/ES Savienība izveidoja atbalsta sistēmu kosmisko objektu novērošanai un uzraudzībai (SST) (24). Kosmosa atkritumi ir kļuvuši par nopietnu apdraudējumu kosmosa darbību drošībai, drošumam un ilgtspējai. Tāpēc SST ir būtiska nozīme, lai saglabātu programmas sastāvdaļu nepārtrauktību un to ieguldījumu Savienības politikas jomās. Mēģinot novērst kosmosa atkritumu daudzuma palielināšanos, SST palīdz nodrošināt ilgtspējīgu un garantētu piekļuvi kosmosam un tā izmantošanai, kas ir visu kopējais labums.
  SST ir paredzēts arī tam, lai atvieglotu Eiropas īstenotos Zemes orbītas attīrīšanas projektus. |
| --- | --- |

(62)

Pēc Eiropas Parlamenta un Padomes pieprasījuma ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 541/2014/ES Savienība izveidoja atbalsta sistēmu kosmisko objektu novērošanai un uzraudzībai (SST) (24). Kosmosa atkritumi ir kļuvuši par nopietnu apdraudējumu kosmosa darbību drošībai, drošumam un ilgtspējai. Tāpēc SST ir būtiska nozīme, lai saglabātu programmas sastāvdaļu nepārtrauktību un to ieguldījumu Savienības politikas jomās. Mēģinot novērst kosmosa atkritumu daudzuma palielināšanos, SST palīdz nodrošināt ilgtspējīgu un garantētu piekļuvi kosmosam un tā izmantošanai, kas ir visu kopējais labums.
  SST ir paredzēts arī tam, lai atvieglotu Eiropas īstenotos Zemes orbītas attīrīšanas projektus.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

63. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (63) | SST vajadzētu turpināt attīstīt SST sniegumu un autonomiju. Šajā nolūkā vajadzētu izveidot autonomu Eiropas kosmisko objektu katalogu, pamatojoties uz SST sensoru tīklu datiem. SST arī būtu jāturpina atbalstīt SST pakalpojumu ekspluatāciju un piegādi. SST ir uz lietotājiem vērsta sistēma, tāpēc ir nepieciešams ieviest atbilstošus mehānismus nolūkā apkopot lietotāju prasības, tostarp attiecībā uz drošību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(63)

SST vajadzētu turpināt attīstīt SST sniegumu un autonomiju. Šajā nolūkā vajadzētu izveidot autonomu Eiropas kosmisko objektu katalogu, pamatojoties uz SST sensoru tīklu datiem. SST arī būtu jāturpina atbalstīt SST pakalpojumu ekspluatāciju un piegādi. SST ir uz lietotājiem vērsta sistēma, tāpēc ir nepieciešams ieviest atbilstošus mehānismus nolūkā apkopot lietotāju prasības, tostarp attiecībā uz drošību.

| (63) | SST vajadzētu turpināt attīstīt SST sniegumu un autonomiju. Šajā nolūkā vajadzētu izveidot autonomu Eiropas kosmisko objektu katalogu, pamatojoties uz SST sensoru tīklu datiem.
  Kataloga izveidē varētu sekot citu kosmosa jomā attīstīto valstu paraugam un daļu tā datu darīt pieejamu nekomerciāliem un pētnieciskiem nolūkiem.
  SST arī būtu jāturpina atbalstīt SST pakalpojumu ekspluatāciju un piegādi. SST ir uz lietotājiem vērsta sistēma, tāpēc ir nepieciešams ieviest atbilstošus mehānismus nolūkā apkopot lietotāju prasības, tostarp attiecībā uz drošību
  , un attiecīgas informācijas pārsūtīšanu uz valsts iestādēm un no tām, lai uzlabotu sistēmas efektivitāti
  . |
| --- | --- |

(63)

SST vajadzētu turpināt attīstīt SST sniegumu un autonomiju. Šajā nolūkā vajadzētu izveidot autonomu Eiropas kosmisko objektu katalogu, pamatojoties uz SST sensoru tīklu datiem.
  Kataloga izveidē varētu sekot citu kosmosa jomā attīstīto valstu paraugam un daļu tā datu darīt pieejamu nekomerciāliem un pētnieciskiem nolūkiem.
  SST arī būtu jāturpina atbalstīt SST pakalpojumu ekspluatāciju un piegādi. SST ir uz lietotājiem vērsta sistēma, tāpēc ir nepieciešams ieviest atbilstošus mehānismus nolūkā apkopot lietotāju prasības, tostarp attiecībā uz drošību
  , un attiecīgas informācijas pārsūtīšanu uz valsts iestādēm un no tām, lai uzlabotu sistēmas efektivitāti
  .

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

67. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (67) | Lai kosmosā veiktām darbībām nodrošinātu drošumu, drošību un ilgtspēju, SST turklāt būtu jāpapildina tādi esošie riska mazināšanas pasākumi kā ANO Kosmosa mierīgas izmantošanas jautājumu komitejas pamatnostādnes kosmisko atkritumu mazināšanai (COPUOS) un pamatnostādnes par kosmosā veiktu darbību ilgtermiņa ilgtspējību. Lai mazinātu sadursmju risku, SST būtu arī jācenšas panākt sinerģiju ar iniciatīvām
  attiecībā uz aktīviem kosmosa
  atkritumu
  savākšanas
  un
  pasivēšanas pasākumiem
  . SST būtu jāpalīdz nodrošināt miermīlīgu kosmosa izmantošanu un izpēti. Kosmosa darbību pieaugums var ietekmēt starptautiskās iniciatīvas kosmosa satiksmes pārvaldības jomā. Savienībai būtu jāuzrauga minētās norises un varētu ņemt tās vērā saistībā ar pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(67)

Lai kosmosā veiktām darbībām nodrošinātu drošumu, drošību un ilgtspēju, SST turklāt būtu jāpapildina tādi esošie riska mazināšanas pasākumi kā ANO Kosmosa mierīgas izmantošanas jautājumu komitejas pamatnostādnes kosmisko atkritumu mazināšanai (COPUOS) un pamatnostādnes par kosmosā veiktu darbību ilgtermiņa ilgtspējību. Lai mazinātu sadursmju risku, SST būtu arī jācenšas panākt sinerģiju ar iniciatīvām
  attiecībā uz aktīviem kosmosa
  atkritumu
  savākšanas
  un
  pasivēšanas pasākumiem
  . SST būtu jāpalīdz nodrošināt miermīlīgu kosmosa izmantošanu un izpēti. Kosmosa darbību pieaugums var ietekmēt starptautiskās iniciatīvas kosmosa satiksmes pārvaldības jomā. Savienībai būtu jāuzrauga minētās norises un varētu ņemt tās vērā saistībā ar pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšanu.

| (67) | Lai kosmosā veiktām darbībām nodrošinātu drošumu, drošību un ilgtspēju, SST turklāt būtu jāpapildina tādi esošie riska mazināšanas pasākumi kā ANO Kosmosa mierīgas izmantošanas jautājumu komitejas pamatnostādnes kosmisko atkritumu mazināšanai (COPUOS) un pamatnostādnes par kosmosā veiktu darbību ilgtermiņa ilgtspējību. Lai mazinātu sadursmju risku, SST būtu arī jācenšas panākt sinerģiju ar iniciatīvām
  , kuru mērķis ir veicināt kosmisko
  atkritumu
  aktīvai savākšanai paredzēto tehnoloģisko sistēmu izstrādi
  un
  ieviešanu
  . SST būtu jāpalīdz nodrošināt miermīlīgu kosmosa izmantošanu un izpēti. Kosmosa darbību pieaugums var ietekmēt starptautiskās iniciatīvas kosmosa satiksmes pārvaldības jomā. Savienībai būtu jāuzrauga minētās norises un varētu ņemt tās vērā saistībā ar pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(67)

Lai kosmosā veiktām darbībām nodrošinātu drošumu, drošību un ilgtspēju, SST turklāt būtu jāpapildina tādi esošie riska mazināšanas pasākumi kā ANO Kosmosa mierīgas izmantošanas jautājumu komitejas pamatnostādnes kosmisko atkritumu mazināšanai (COPUOS) un pamatnostādnes par kosmosā veiktu darbību ilgtermiņa ilgtspējību. Lai mazinātu sadursmju risku, SST būtu arī jācenšas panākt sinerģiju ar iniciatīvām
  , kuru mērķis ir veicināt kosmisko
  atkritumu
  aktīvai savākšanai paredzēto tehnoloģisko sistēmu izstrādi
  un
  ieviešanu
  . SST būtu jāpalīdz nodrošināt miermīlīgu kosmosa izmantošanu un izpēti. Kosmosa darbību pieaugums var ietekmēt starptautiskās iniciatīvas kosmosa satiksmes pārvaldības jomā. Savienībai būtu jāuzrauga minētās norises un varētu ņemt tās vērā saistībā ar pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšanu.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

70. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (70) | Ekstremāli kosmiskie laikapstākļi var apdraudēt iedzīvotāju drošību un traucēt kosmosa un zemes infrastruktūru darbību. Tāpēc programmas ietvaros būtu jāizveido funkcija, kuras mērķis ir novērtēt kosmisko laikapstākļu risku un attiecīgās lietotāju vajadzības, palielinot informētību par kosmiskajiem laikapstākļiem, nodrošinot uz lietotāju orientētu kosmisko laikapstākļu pakalpojumu piegādi un uzlabojot dalībvalstu spējas izstrādāt kosmisko laikapstākļu dienestu. Komisijai būtu jānosaka prioritātes nozarēs, kurām tiks sniegti kosmisko laikapstākļu darbības pakalpojumi, ņemot vērā lietotāju vajadzības, riskus un tehnoloģisko gatavību. Ilgtermiņā var pievērsties vajadzībām citās nozarēs. Pakalpojumu sniegšanai Savienības līmenī saskaņā ar lietotāju vajadzībām būs vajadzīga mērķtiecīgas, saskaņotas un nepārtrauktas pētniecības un izstrādes darbības kosmisko laikapstākļu pakalpojumu attīstības atbalstam. Kosmisko laikapstākļu piegādes pakalpojumiem, būtu jābalstās uz valstu un Savienības esošo jaudu un jānodrošina plaša dalībvalstu līdzdalība un privātā sektora iesaistīšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(70)

Ekstremāli kosmiskie laikapstākļi var apdraudēt iedzīvotāju drošību un traucēt kosmosa un zemes infrastruktūru darbību. Tāpēc programmas ietvaros būtu jāizveido funkcija, kuras mērķis ir novērtēt kosmisko laikapstākļu risku un attiecīgās lietotāju vajadzības, palielinot informētību par kosmiskajiem laikapstākļiem, nodrošinot uz lietotāju orientētu kosmisko laikapstākļu pakalpojumu piegādi un uzlabojot dalībvalstu spējas izstrādāt kosmisko laikapstākļu dienestu. Komisijai būtu jānosaka prioritātes nozarēs, kurām tiks sniegti kosmisko laikapstākļu darbības pakalpojumi, ņemot vērā lietotāju vajadzības, riskus un tehnoloģisko gatavību. Ilgtermiņā var pievērsties vajadzībām citās nozarēs. Pakalpojumu sniegšanai Savienības līmenī saskaņā ar lietotāju vajadzībām būs vajadzīga mērķtiecīgas, saskaņotas un nepārtrauktas pētniecības un izstrādes darbības kosmisko laikapstākļu pakalpojumu attīstības atbalstam. Kosmisko laikapstākļu piegādes pakalpojumiem, būtu jābalstās uz valstu un Savienības esošo jaudu un jānodrošina plaša dalībvalstu līdzdalība un privātā sektora iesaistīšana.

| (70) | Ekstremāli kosmiskie laikapstākļi var apdraudēt iedzīvotāju drošību un traucēt kosmosa un zemes infrastruktūru darbību. Tāpēc programmas ietvaros būtu jāizveido funkcija, kuras mērķis ir novērtēt kosmisko laikapstākļu risku un attiecīgās lietotāju vajadzības, palielinot informētību par kosmiskajiem laikapstākļiem, nodrošinot uz lietotāju orientētu kosmisko laikapstākļu pakalpojumu piegādi un uzlabojot dalībvalstu spējas izstrādāt kosmisko laikapstākļu dienestu. Komisijai būtu jānosaka prioritātes nozarēs, kurām tiks sniegti kosmisko laikapstākļu darbības pakalpojumi, ņemot vērā lietotāju vajadzības, riskus un tehnoloģisko gatavību. Ilgtermiņā var pievērsties vajadzībām citās nozarēs. Pakalpojumu sniegšanai Savienības līmenī saskaņā ar lietotāju vajadzībām būs vajadzīga mērķtiecīgas, saskaņotas un nepārtrauktas pētniecības un izstrādes darbības kosmisko laikapstākļu pakalpojumu attīstības atbalstam. Kosmisko laikapstākļu piegādes pakalpojumiem, būtu jābalstās uz valstu un Savienības esošo jaudu un jānodrošina plaša dalībvalstu
  un starptautisko organizāciju
  līdzdalība un privātā sektora iesaistīšana. |
| --- | --- |

(70)

Ekstremāli kosmiskie laikapstākļi var apdraudēt iedzīvotāju drošību un traucēt kosmosa un zemes infrastruktūru darbību. Tāpēc programmas ietvaros būtu jāizveido funkcija, kuras mērķis ir novērtēt kosmisko laikapstākļu risku un attiecīgās lietotāju vajadzības, palielinot informētību par kosmiskajiem laikapstākļiem, nodrošinot uz lietotāju orientētu kosmisko laikapstākļu pakalpojumu piegādi un uzlabojot dalībvalstu spējas izstrādāt kosmisko laikapstākļu dienestu. Komisijai būtu jānosaka prioritātes nozarēs, kurām tiks sniegti kosmisko laikapstākļu darbības pakalpojumi, ņemot vērā lietotāju vajadzības, riskus un tehnoloģisko gatavību. Ilgtermiņā var pievērsties vajadzībām citās nozarēs. Pakalpojumu sniegšanai Savienības līmenī saskaņā ar lietotāju vajadzībām būs vajadzīga mērķtiecīgas, saskaņotas un nepārtrauktas pētniecības un izstrādes darbības kosmisko laikapstākļu pakalpojumu attīstības atbalstam. Kosmisko laikapstākļu piegādes pakalpojumiem, būtu jābalstās uz valstu un Savienības esošo jaudu un jānodrošina plaša dalībvalstu
  un starptautisko organizāciju
  līdzdalība un privātā sektora iesaistīšana.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

73. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (73) | GOVSATCOM ir uz lietotāju orientēta programma ar spēcīgu drošības dimensiju. Izmantošanas gadījumus var analizēt trīs galvenajos atzaros:
  krīzes
  pārvaldība,
  kas var ietvert civilās un militārās kopējās drošības un aizsardzības politikas misijas un operācijas,
  dabas un cilvēka izraisītas katastrofas, humanitārās krīzes un ārkārtas situācijas jūrā; uzraudzība, kas var ietvert robežuzraudzību, pierobežu uzraudzību, jūras robežu uzraudzību, jūras uzraudzību, nelikumīgas tirdzniecības uzraudzību; un svarīgākās infrastruktūras, kas var ietvert diplomātisko tīklu, policijas sakarus, kritiskās infrastruktūras (piemēram, enerģētika, transports, ūdens barjeras) un kosmosa infrastruktūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(73)

GOVSATCOM ir uz lietotāju orientēta programma ar spēcīgu drošības dimensiju. Izmantošanas gadījumus var analizēt trīs galvenajos atzaros:
  krīzes
  pārvaldība,
  kas var ietvert civilās un militārās kopējās drošības un aizsardzības politikas misijas un operācijas,
  dabas un cilvēka izraisītas katastrofas, humanitārās krīzes un ārkārtas situācijas jūrā; uzraudzība, kas var ietvert robežuzraudzību, pierobežu uzraudzību, jūras robežu uzraudzību, jūras uzraudzību, nelikumīgas tirdzniecības uzraudzību; un svarīgākās infrastruktūras, kas var ietvert diplomātisko tīklu, policijas sakarus, kritiskās infrastruktūras (piemēram, enerģētika, transports, ūdens barjeras) un kosmosa infrastruktūras.

| (73) | GOVSATCOM ir uz lietotāju orientēta programma ar spēcīgu drošības dimensiju. Izmantošanas gadījumus var analizēt trīs galvenajos atzaros:
  krīžu
  pārvaldība, dabas un cilvēka izraisītas katastrofas, humanitārās krīzes un ārkārtas situācijas jūrā; uzraudzība, kas var ietvert robežuzraudzību, pierobežu uzraudzību, jūras robežu uzraudzību, jūras uzraudzību, nelikumīgas tirdzniecības uzraudzību; un svarīgākās infrastruktūras, kas var ietvert diplomātisko tīklu, policijas sakarus,
  digitālo infrastruktūru (piemēram, datu centri, serveri),
  kritiskās infrastruktūras (piemēram, enerģētika, transports, ūdens barjeras
  , piemēram, dambji
  ) un kosmosa infrastruktūras. |
| --- | --- |

(73)

GOVSATCOM ir uz lietotāju orientēta programma ar spēcīgu drošības dimensiju. Izmantošanas gadījumus var analizēt trīs galvenajos atzaros:
  krīžu
  pārvaldība, dabas un cilvēka izraisītas katastrofas, humanitārās krīzes un ārkārtas situācijas jūrā; uzraudzība, kas var ietvert robežuzraudzību, pierobežu uzraudzību, jūras robežu uzraudzību, jūras uzraudzību, nelikumīgas tirdzniecības uzraudzību; un svarīgākās infrastruktūras, kas var ietvert diplomātisko tīklu, policijas sakarus,
  digitālo infrastruktūru (piemēram, datu centri, serveri),
  kritiskās infrastruktūras (piemēram, enerģētika, transports, ūdens barjeras
  , piemēram, dambji
  ) un kosmosa infrastruktūras.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

78. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (78) | Satelītsakaru lietotājiem to lietošanas iekārtās ārkārtīgi svarīga ir ekspluatācijas saskarne. ES GOVSATCOM
  pieeja ļauj vairumam lietotāju
  turpināt izmantot savas esošās lietošanas iekārtas GOVSATCOM pakalpojumiem
  , ciktāl tie izmanto Savienības tehnoloģijas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(78)

Satelītsakaru lietotājiem to lietošanas iekārtās ārkārtīgi svarīga ir ekspluatācijas saskarne. ES GOVSATCOM
  pieeja ļauj vairumam lietotāju
  turpināt izmantot savas esošās lietošanas iekārtas GOVSATCOM pakalpojumiem
  , ciktāl tie izmanto Savienības tehnoloģijas
  .

| (78) | Satelītsakaru lietotājiem to lietošanas iekārtās ārkārtīgi svarīga ir ekspluatācijas saskarne. ES GOVSATCOM
  pieejai būtu jāļauj lietotājiem
  turpināt izmantot savas esošās lietošanas iekārtas GOVSATCOM pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(78)

Satelītsakaru lietotājiem to lietošanas iekārtās ārkārtīgi svarīga ir ekspluatācijas saskarne. ES GOVSATCOM
  pieejai būtu jāļauj lietotājiem
  turpināt izmantot savas esošās lietošanas iekārtas GOVSATCOM pakalpojumiem.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

86. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (86) | Šai programmai paredzētajai infrastruktūrai var būt vajadzīgi papildu pētījumi un inovācijas, kuras var atbalstīt ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, lai panāktu saskanību ar Eiropas Kosmosa aģentūras darbībām šajā jomā. Sinerģijām ar programmu “Apvārsnis Eiropa” būtu jānodrošina, ka kosmosa nozares pētniecības un inovācijas vajadzības tiek apzinātas un noteiktas kā stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānošanas daļa. Kosmosa dati un pakalpojumi, ko
  Eiropas Kosmosa
  programma dara pieejamus kā sabiedrisko labumu, tiks izmantoti, lai, izmantojot pētniecību un inovāciju,
  izstrādātu izrāviena risinājumus,
  tostarp programmā “Apvārsnis Eiropa”,
  jo īpaši ilgtspējīgu pārtikas un dabas resursu, klimata pārmaiņu uzraudzības, viedu pilsētu, automatizētu transportlīdzekļu, drošības un katastrofu pārvaldības jomā
  . “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesā tiks apzinātas pētniecības un inovācijas darbības, kurām būtu jāizmanto tādas Savienībai piederošas infrastruktūras kā Galileo, EGNOS un Copernicus. Pētniecības infrastruktūras, jo īpaši in situ novērošanas tīkli būs in situ novērošanas infrastruktūras būtiski elementi, kas nodrošinās Copernicus pakalpojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(86)

Šai programmai paredzētajai infrastruktūrai var būt vajadzīgi papildu pētījumi un inovācijas, kuras var atbalstīt ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, lai panāktu saskanību ar Eiropas Kosmosa aģentūras darbībām šajā jomā. Sinerģijām ar programmu “Apvārsnis Eiropa” būtu jānodrošina, ka kosmosa nozares pētniecības un inovācijas vajadzības tiek apzinātas un noteiktas kā stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānošanas daļa. Kosmosa dati un pakalpojumi, ko
  Eiropas Kosmosa
  programma dara pieejamus kā sabiedrisko labumu, tiks izmantoti, lai, izmantojot pētniecību un inovāciju,
  izstrādātu izrāviena risinājumus,
  tostarp programmā “Apvārsnis Eiropa”,
  jo īpaši ilgtspējīgu pārtikas un dabas resursu, klimata pārmaiņu uzraudzības, viedu pilsētu, automatizētu transportlīdzekļu, drošības un katastrofu pārvaldības jomā
  . “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesā tiks apzinātas pētniecības un inovācijas darbības, kurām būtu jāizmanto tādas Savienībai piederošas infrastruktūras kā Galileo, EGNOS un Copernicus. Pētniecības infrastruktūras, jo īpaši in situ novērošanas tīkli būs in situ novērošanas infrastruktūras būtiski elementi, kas nodrošinās Copernicus pakalpojumus.

| (86) | Šai programmai paredzētajai infrastruktūrai var būt vajadzīgi papildu pētījumi un inovācijas, kuras var atbalstīt ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, lai panāktu saskanību ar Eiropas Kosmosa aģentūras darbībām šajā jomā. Sinerģijām ar programmu “Apvārsnis Eiropa” būtu jānodrošina, ka kosmosa nozares pētniecības un inovācijas vajadzības tiek apzinātas un noteiktas kā stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānošanas daļa.
  Ir svarīgi nodrošināt nepārtrauktību starp risinājumiem, kas izstrādāti programmā “Apvārsnis Eiropa”, un Programmas komponentu darbībām.
  Kosmosa dati un pakalpojumi, ko Programma dara pieejamus kā sabiedrisko labumu, tiks izmantoti, lai, izmantojot pētniecību un inovāciju, tostarp programmā “Apvārsnis Eiropa”,
  izstrādātu revolucionārus risinājumus galvenajās Eiropas politikas jomās
  . “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesā tiks apzinātas pētniecības un inovācijas darbības, kurām būtu jāizmanto tādas Savienībai piederošas infrastruktūras kā Galileo, EGNOS un Copernicus. Pētniecības infrastruktūras, jo īpaši in situ novērošanas tīkli būs in situ novērošanas infrastruktūras būtiski elementi, kas nodrošinās Copernicus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(86)

Šai programmai paredzētajai infrastruktūrai var būt vajadzīgi papildu pētījumi un inovācijas, kuras var atbalstīt ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, lai panāktu saskanību ar Eiropas Kosmosa aģentūras darbībām šajā jomā. Sinerģijām ar programmu “Apvārsnis Eiropa” būtu jānodrošina, ka kosmosa nozares pētniecības un inovācijas vajadzības tiek apzinātas un noteiktas kā stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānošanas daļa.
  Ir svarīgi nodrošināt nepārtrauktību starp risinājumiem, kas izstrādāti programmā “Apvārsnis Eiropa”, un Programmas komponentu darbībām.
  Kosmosa dati un pakalpojumi, ko Programma dara pieejamus kā sabiedrisko labumu, tiks izmantoti, lai, izmantojot pētniecību un inovāciju, tostarp programmā “Apvārsnis Eiropa”,
  izstrādātu revolucionārus risinājumus galvenajās Eiropas politikas jomās
  . “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskās plānošanas procesā tiks apzinātas pētniecības un inovācijas darbības, kurām būtu jāizmanto tādas Savienībai piederošas infrastruktūras kā Galileo, EGNOS un Copernicus. Pētniecības infrastruktūras, jo īpaši in situ novērošanas tīkli būs in situ novērošanas infrastruktūras būtiski elementi, kas nodrošinās Copernicus pakalpojumus.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

87. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (87) | Ar Regulu (ES) Nr. 912/2010 ir izveidota Savienības aģentūra, kuras nosaukums ir Eiropas GNSS aģentūra, lai pārvaldītu konkrētus aspektus attiecībā uz Galileo un EGNOS satelītu navigācijas programmām. Šajā regulā jo īpaši paredzēts, ka Eiropas GNSS aģentūrai tiks uzticēti jauni uzdevumi, ne tikai attiecībā uz Galileo un EGNOS, bet arī uz citiem Programmas komponentiem, jo īpaši uz drošības akreditāciju. Eiropas GNSS aģentūras nosaukums, pienākumi un organizatoriskie aspekti tāpēc ir attiecīgi jāpielāgo. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(87)

Ar Regulu (ES) Nr. 912/2010 ir izveidota Savienības aģentūra, kuras nosaukums ir Eiropas GNSS aģentūra, lai pārvaldītu konkrētus aspektus attiecībā uz Galileo un EGNOS satelītu navigācijas programmām. Šajā regulā jo īpaši paredzēts, ka Eiropas GNSS aģentūrai tiks uzticēti jauni uzdevumi, ne tikai attiecībā uz Galileo un EGNOS, bet arī uz citiem Programmas komponentiem, jo īpaši uz drošības akreditāciju. Eiropas GNSS aģentūras nosaukums, pienākumi un organizatoriskie aspekti tāpēc ir attiecīgi jāpielāgo.

| (87) | Ar Regulu (ES) Nr. 912/2010 ir izveidota Savienības aģentūra, kuras nosaukums ir Eiropas GNSS aģentūra, lai pārvaldītu konkrētus aspektus attiecībā uz Galileo un EGNOS satelītu navigācijas programmām. Šajā regulā jo īpaši paredzēts, ka Eiropas GNSS aģentūrai tiks uzticēti jauni uzdevumi, ne tikai attiecībā uz Galileo un EGNOS, bet arī uz citiem Programmas komponentiem, jo īpaši uz drošības akreditāciju
  un kiberdrošību
  . Eiropas GNSS aģentūras nosaukums, pienākumi un organizatoriskie aspekti tāpēc ir attiecīgi jāpielāgo. |
| --- | --- |

(87)

Ar Regulu (ES) Nr. 912/2010 ir izveidota Savienības aģentūra, kuras nosaukums ir Eiropas GNSS aģentūra, lai pārvaldītu konkrētus aspektus attiecībā uz Galileo un EGNOS satelītu navigācijas programmām. Šajā regulā jo īpaši paredzēts, ka Eiropas GNSS aģentūrai tiks uzticēti jauni uzdevumi, ne tikai attiecībā uz Galileo un EGNOS, bet arī uz citiem Programmas komponentiem, jo īpaši uz drošības akreditāciju
  un kiberdrošību
  . Eiropas GNSS aģentūras nosaukums, pienākumi un organizatoriskie aspekti tāpēc ir attiecīgi jāpielāgo.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

88. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (88) | Ņemot vērā tās paplašināto darbības jomu, kas vairs nebūs ierobežota tikai ar Galileo un EGNOS, Eiropas GNSS aģentūru turpmāk vajadzētu mainīt. Tomēr Eiropas GNSS aģentūras darbības nepārtrauktība, tostarp attiecībā uz tiesībām un pienākumiem, personālu un visu pieņemto lēmumu spēkā esamību, būtu jānodrošina Aģentūrai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(88)

Ņemot vērā tās paplašināto darbības jomu, kas vairs nebūs ierobežota tikai ar Galileo un EGNOS, Eiropas GNSS aģentūru turpmāk vajadzētu mainīt. Tomēr Eiropas GNSS aģentūras darbības nepārtrauktība, tostarp attiecībā uz tiesībām un pienākumiem, personālu un visu pieņemto lēmumu spēkā esamību, būtu jānodrošina Aģentūrai.

| (88) | Ņemot vērā tās paplašināto darbības jomu, kas vairs nebūs ierobežota tikai ar Galileo un EGNOS, Eiropas GNSS aģentūru turpmāk vajadzētu mainīt.
  Ja Aģentūrai tiek uzticēti uzdevumi, Komisijai būtu jānodrošina pienācīgs finansējums attiecīgo uzdevumu pārvaldībai un izpildei, tostarp atbilstoši cilvēkresursi un finanšu resursi.
  Tomēr Eiropas GNSS aģentūras darbības nepārtrauktība, tostarp attiecībā uz tiesībām un pienākumiem, personālu un visu pieņemto lēmumu spēkā esamību, būtu jānodrošina Aģentūrai. |
| --- | --- |

(88)

Ņemot vērā tās paplašināto darbības jomu, kas vairs nebūs ierobežota tikai ar Galileo un EGNOS, Eiropas GNSS aģentūru turpmāk vajadzētu mainīt.
  Ja Aģentūrai tiek uzticēti uzdevumi, Komisijai būtu jānodrošina pienācīgs finansējums attiecīgo uzdevumu pārvaldībai un izpildei, tostarp atbilstoši cilvēkresursi un finanšu resursi.
  Tomēr Eiropas GNSS aģentūras darbības nepārtrauktība, tostarp attiecībā uz tiesībām un pienākumiem, personālu un visu pieņemto lēmumu spēkā esamību, būtu jānodrošina Aģentūrai.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | “kosmisko laikapstākļu notikumi” ir dabiskas izcelsmes pārmaiņas kosmosa vidē starp Sauli un Zemi, tostarp Saules uzliesmojumi, Saules lādēto daļiņu plūsma, Saules vējš un koronālās masas izvirdumi, kas var izraisīt Saules vētras (ģeomagnētiskās vētras, Saules radiācijas vētras un jonosfēras traucējumi), kuras var ietekmēt Zemi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

“kosmisko laikapstākļu notikumi” ir dabiskas izcelsmes pārmaiņas kosmosa vidē starp Sauli un Zemi, tostarp Saules uzliesmojumi, Saules lādēto daļiņu plūsma, Saules vējš un koronālās masas izvirdumi, kas var izraisīt Saules vētras (ģeomagnētiskās vētras, Saules radiācijas vētras un jonosfēras traucējumi), kuras var ietekmēt Zemi;

| (2) | “kosmisko laikapstākļu notikumi” ir dabiskas izcelsmes pārmaiņas kosmosa vidē starp Sauli un Zemi, tostarp Saules uzliesmojumi, Saules lādēto daļiņu plūsma, Saules vējš un koronālās masas izvirdumi, kas var izraisīt Saules vētras (ģeomagnētiskās vētras, Saules radiācijas vētras un jonosfēras traucējumi), kuras var ietekmēt Zemi
  vai kosmosā esošo infrastruktūru
  ; |
| --- | --- |

(2)

“kosmisko laikapstākļu notikumi” ir dabiskas izcelsmes pārmaiņas kosmosa vidē starp Sauli un Zemi, tostarp Saules uzliesmojumi, Saules lādēto daļiņu plūsma, Saules vējš un koronālās masas izvirdumi, kas var izraisīt Saules vētras (ģeomagnētiskās vētras, Saules radiācijas vētras un jonosfēras traucējumi), kuras var ietekmēt Zemi
  vai kosmosā esošo infrastruktūru
  ;

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | “kosmosa situācijas apzināšanās” (“SSA”) ir
  holistiska pieeja
  galvenajiem apdraudējumiem kosmosā, kas ietver sadursmes starp satelītiem un kosmiskajiem atkritumiem, kosmisko laikapstākļu parādības un Zemei tuvos objektus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

“kosmosa situācijas apzināšanās” (“SSA”) ir
  holistiska pieeja
  galvenajiem apdraudējumiem kosmosā, kas ietver sadursmes starp satelītiem un kosmiskajiem atkritumiem, kosmisko laikapstākļu parādības un Zemei tuvos objektus;

| (5) | “kosmosa situācijas apzināšanās” (“SSA”) ir
  visaptverošas zināšanas un izpratne par
  galvenajiem apdraudējumiem kosmosā, kas ietver sadursmes starp satelītiem un kosmiskajiem atkritumiem, kosmisko laikapstākļu parādības un Zemei tuvos objektus; |
| --- | --- |

(5)

“kosmosa situācijas apzināšanās” (“SSA”) ir
  visaptverošas zināšanas un izpratne par
  galvenajiem apdraudējumiem kosmosā, kas ietver sadursmes starp satelītiem un kosmiskajiem atkritumiem, kosmisko laikapstākļu parādības un Zemei tuvos objektus;

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem;

| (6) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus
  un/vai budžeta garantijas
  ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; |
| --- | --- |

(6)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus
  un/vai budžeta garantijas
  ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem;

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | “SST dati” ir SST sensoru iegūti kosmisko objektu fizikālie parametri vai kosmisko objektu orbītas parametri, kas aprēķināti, izmantojot ar SST sensoriem veiktus novērojumus kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības (“SST”) komponenta satvarā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

“SST dati” ir SST sensoru iegūti kosmisko objektu fizikālie parametri vai kosmisko objektu orbītas parametri, kas aprēķināti, izmantojot ar SST sensoriem veiktus novērojumus kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības (“SST”) komponenta satvarā;

| (10) | “SST dati” ir SST sensoru iegūti kosmisko objektu
  , tajā skaitā kosmisko atkritumu,
  fizikālie parametri vai kosmisko objektu orbītas parametri, kas aprēķināti, izmantojot ar SST sensoriem veiktus novērojumus kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības (“SST”) komponenta satvarā; |
| --- | --- |

(10)

“SST dati” ir SST sensoru iegūti kosmisko objektu
  , tajā skaitā kosmisko atkritumu,
  fizikālie parametri vai kosmisko objektu orbītas parametri, kas aprēķināti, izmantojot ar SST sensoriem veiktus novērojumus kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības (“SST”) komponenta satvarā;

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 14.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | “Copernicus trešās personas informācija” ir informācija, kas licencēta un sniegta izmantošanai Copernicus darbībā, bet iegūta no citiem avotiem, nevis no Copernicus Sentinel; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 23. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “Copernicus pamatlietotāji” ir lietotāji, kas gūst labumu no Copernicus datiem un Copernicus informācijas un kam ir papildu loma Copernicus attīstības virzīšanā; pamatlietotāju vidū ir Savienības iestādes un struktūras un Eiropas valsts vai reģionālās publiskā sektora struktūras, kurām uzticēts veikt valsts pārvaldes uzdevumus, kas saistīti ar vides, civilās aizsardzības, drošuma vai drošības politikas noteikšanu, īstenošanu, izpildes nodrošināšanu vai uzraudzību; | “Copernicus pamatlietotāji” ir lietotāji, kas gūst labumu no Copernicus datiem un Copernicus informācijas un kam ir papildu loma Copernicus attīstības virzīšanā; pamatlietotāju vidū ir Savienības iestādes un struktūras un Eiropas valsts vai reģionālās publiskā sektora struktūras, kurām uzticēts veikt valsts pārvaldes uzdevumus, kas saistīti ar vides, civilās aizsardzības, drošuma
  , tajā skaitā infrastruktūras drošuma,
  vai drošības politikas noteikšanu, īstenošanu, izpildes nodrošināšanu vai uzraudzību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

“Copernicus pamatlietotāji” ir lietotāji, kas gūst labumu no Copernicus datiem un Copernicus informācijas un kam ir papildu loma Copernicus attīstības virzīšanā; pamatlietotāju vidū ir Savienības iestādes un struktūras un Eiropas valsts vai reģionālās publiskā sektora struktūras, kurām uzticēts veikt valsts pārvaldes uzdevumus, kas saistīti ar vides, civilās aizsardzības, drošuma vai drošības politikas noteikšanu, īstenošanu, izpildes nodrošināšanu vai uzraudzību;

“Copernicus pamatlietotāji” ir lietotāji, kas gūst labumu no Copernicus datiem un Copernicus informācijas un kam ir papildu loma Copernicus attīstības virzīšanā; pamatlietotāju vidū ir Savienības iestādes un struktūras un Eiropas valsts vai reģionālās publiskā sektora struktūras, kurām uzticēts veikt valsts pārvaldes uzdevumus, kas saistīti ar vides, civilās aizsardzības, drošuma
  , tajā skaitā infrastruktūras drošuma,
  vai drošības politikas noteikšanu, īstenošanu, izpildes nodrošināšanu vai uzraudzību;

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 23. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | “Copernicus pamatpakalpojumi” ir darbības pakalpojumi, kas veido kopu ar datu un informācijas apstrādes komponentu vai pakalpojumu komponentu, un kas ir dalībvalstu un Savienības vispārējās un kopējās interesēs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

“Copernicus pamatpakalpojumi” ir darbības pakalpojumi, kas veido kopu ar datu un informācijas apstrādes komponentu vai pakalpojumu komponentu, un kas ir dalībvalstu un Savienības vispārējās un kopējās interesēs;

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 23.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23 a) | “kosmosa sektors” sastāv no:



  “iepriekšējā posma sektora”, kas ietver darbības, kuru rezultātā iegūst darbojošos kosmosa sistēmu, un veic kosmosa izpēti;




  “nākamā posma sektora”, kas ietver darbības attiecībā uz satelītdatu izmantošanu ar mērķi izstrādāt ar kosmosu saistītus produktus un pakalpojumus galalietotājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23 a)

“iepriekšējā posma sektora”, kas ietver darbības, kuru rezultātā iegūst darbojošos kosmosa sistēmu, un veic kosmosa izpēti;

“nākamā posma sektora”, kas ietver darbības attiecībā uz satelītdatu izmantošanu ar mērķi izstrādāt ar kosmosu saistītus produktus un pakalpojumus galalietotājiem.

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | autonoma civila globāla navigācijas satelītu sistēma (GNSS), kas ir civilā kontrolē un ko veido satelītu konstelācija, centri un globāls staciju tīkls uz zemes, un kas piedāvā pozicionēšanas, navigācijas un laika mērīšanas pakalpojumus, un kurā
  pilnībā
  integrētas drošības vajadzības un prasības (“Galileo”); |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

autonoma civila globāla navigācijas satelītu sistēma (GNSS), kas ir civilā kontrolē un ko veido satelītu konstelācija, centri un globāls staciju tīkls uz zemes, un kas piedāvā pozicionēšanas, navigācijas un laika mērīšanas pakalpojumus, un kurā
  pilnībā
  integrētas drošības vajadzības un prasības (“Galileo”);

| (a) | autonoma civila globāla navigācijas satelītu sistēma (GNSS), kas ir civilā kontrolē un ko veido satelītu konstelācija, centri un globāls staciju tīkls uz zemes, un kas piedāvā pozicionēšanas, navigācijas un laika mērīšanas pakalpojumus, un kurā
  attiecīgā gadījumā
  integrētas drošības vajadzības un prasības (“Galileo”); |
| --- | --- |

(a)

autonoma civila globāla navigācijas satelītu sistēma (GNSS), kas ir civilā kontrolē un ko veido satelītu konstelācija, centri un globāls staciju tīkls uz zemes, un kas piedāvā pozicionēšanas, navigācijas un laika mērīšanas pakalpojumus, un kurā
  attiecīgā gadījumā
  integrētas drošības vajadzības un prasības (“Galileo”);

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | autonoma, uz lietotāju orientēta Zemes novērošanas sistēma, kas ir civilā kontrolē un piedāvā ģeotelpiskās informācijas datus un pakalpojumus un ko veido satelīti, zemes infrastruktūra, datu un informācijas apstrādes iekārtas un sadales infrastruktūra, un kurā pilnībā integrētas drošības vajadzības un prasības (“Copernicus”); |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

autonoma, uz lietotāju orientēta Zemes novērošanas sistēma, kas ir civilā kontrolē un piedāvā ģeotelpiskās informācijas datus un pakalpojumus un ko veido satelīti, zemes infrastruktūra, datu un informācijas apstrādes iekārtas un sadales infrastruktūra, un kurā pilnībā integrētas drošības vajadzības un prasības (“Copernicus”);

| (c) | autonoma, uz lietotāju orientēta Zemes novērošanas sistēma, kas ir civilā kontrolē un piedāvā ģeotelpiskās informācijas datus un pakalpojumus
  , pamatojoties uz bezmaksas un atvērtu datu politiku,
  un ko veido satelīti, zemes infrastruktūra, datu un informācijas apstrādes iekārtas un sadales infrastruktūra, un kurā pilnībā integrētas drošības vajadzības un prasības (“Copernicus”); |
| --- | --- |

(c)

autonoma, uz lietotāju orientēta Zemes novērošanas sistēma, kas ir civilā kontrolē un piedāvā ģeotelpiskās informācijas datus un pakalpojumus
  , pamatojoties uz bezmaksas un atvērtu datu politiku,
  un ko veido satelīti, zemes infrastruktūra, datu un informācijas apstrādes iekārtas un sadales infrastruktūra, un kurā pilnībā integrētas drošības vajadzības un prasības (“Copernicus”);

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības sistēma, kuras mērķis ir uzlabot, pārvaldīt un sniegt datus, informāciju un pakalpojumus, kas saistīti ar orbītā ap Zemi esošu aktīvu un neaktīvu kosmosa kuģu
  , nomestu palaišanas iekārtu pakāpju,
  kosmosa atkritumu
  un atkritumu fragmentu
  novērošanu un uzraudzību un ko papildina novērojumu parametri, kuri saistīti ar kosmisko laikapstākļu notikumiem un Zemei tuvo objektu (“NEO”) tuvošanās Zemei riska uzraudzību (“SST”); |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības sistēma, kuras mērķis ir uzlabot, pārvaldīt un sniegt datus, informāciju un pakalpojumus, kas saistīti ar orbītā ap Zemi esošu aktīvu un neaktīvu kosmosa kuģu
  , nomestu palaišanas iekārtu pakāpju,
  kosmosa atkritumu
  un atkritumu fragmentu
  novērošanu un uzraudzību un ko papildina novērojumu parametri, kuri saistīti ar kosmisko laikapstākļu notikumiem un Zemei tuvo objektu (“NEO”) tuvošanās Zemei riska uzraudzību (“SST”);

| (d) | kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības sistēma, kuras mērķis ir uzlabot, pārvaldīt un sniegt datus, informāciju un pakalpojumus, kas saistīti ar orbītā ap Zemi esošu aktīvu un neaktīvu kosmosa kuģu
  un
  kosmosa atkritumu novērošanu un uzraudzību un ko papildina novērojumu parametri, kuri saistīti ar kosmisko laikapstākļu notikumiem un Zemei tuvo objektu (“NEO”) tuvošanās Zemei riska uzraudzību (“SST”); |
| --- | --- |

(d)

kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības sistēma, kuras mērķis ir uzlabot, pārvaldīt un sniegt datus, informāciju un pakalpojumus, kas saistīti ar orbītā ap Zemi esošu aktīvu un neaktīvu kosmosa kuģu
  un
  kosmosa atkritumu novērošanu un uzraudzību un ko papildina novērojumu parametri, kuri saistīti ar kosmisko laikapstākļu notikumiem un Zemei tuvo objektu (“NEO”) tuvošanās Zemei riska uzraudzību (“SST”);

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Turklāt Programma ietver pasākumus, ar ko
  Programmai
  nodrošina
  efektīvu
  piekļuvi kosmosam
  un
  veicina inovatīvu kosmosa nozari. | Turklāt Programma ietver pasākumus, ar ko nodrošina
  autonomu
  piekļuvi kosmosam
  , novērš kiberapdraudējumus,
  veicina inovatīvu
  un konkurētspējīgu
  kosmosa nozari
  iepriekšējā posma sektorā un nākamā posma sektorā un atbalsta kosmosa diplomātiju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Turklāt Programma ietver pasākumus, ar ko
  Programmai
  nodrošina
  efektīvu
  piekļuvi kosmosam
  un
  veicina inovatīvu kosmosa nozari.

Turklāt Programma ietver pasākumus, ar ko nodrošina
  autonomu
  piekļuvi kosmosam
  , novērš kiberapdraudējumus,
  veicina inovatīvu
  un konkurētspējīgu
  kosmosa nozari
  iepriekšējā posma sektorā un nākamā posma sektorā un atbalsta kosmosa diplomātiju
  .

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmai ir šādi vispārīgie mērķi: | 1.   Programmai ir
  noteikti
  šādi vispārīgie mērķi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Programmai ir šādi vispārīgie mērķi:

1.   Programmai ir
  noteikti
  šādi vispārīgie mērķi:

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nepārtraukti un, ja iespējams, globālā līmenī sniegt ļoti kvalitatīvus, aktuālus un attiecīgā gadījumā drošus ar kosmosu saistītus datus, informāciju un pakalpojumus vai veicināt to sniegšanu atbilstīgi pašreizējām un turpmākām vajadzībām un Savienības politiskajām prioritātēm, tostarp saistībā ar klimata pārmaiņām un
  drošību
  un
  aizsardzību
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

nepārtraukti un, ja iespējams, globālā līmenī sniegt ļoti kvalitatīvus, aktuālus un attiecīgā gadījumā drošus ar kosmosu saistītus datus, informāciju un pakalpojumus vai veicināt to sniegšanu atbilstīgi pašreizējām un turpmākām vajadzībām un Savienības politiskajām prioritātēm, tostarp saistībā ar klimata pārmaiņām un
  drošību
  un
  aizsardzību
  ;

drošību

aizsardzību

| (a) | nepārtraukti un, ja iespējams, globālā līmenī sniegt ļoti kvalitatīvus, aktuālus un attiecīgā gadījumā drošus ar kosmosu saistītus datus, informāciju un pakalpojumus vai veicināt to sniegšanu atbilstīgi pašreizējām un turpmākām vajadzībām un Savienības politiskajām prioritātēm, tostarp saistībā ar klimata pārmaiņām; un
  stiprināt Savienības un tās dalībvalstu spēju pieņemt uz pierādījumiem balstītus
  un
  neatkarīgus lēmumus
  ; |
| --- | --- |

(a)

nepārtraukti un, ja iespējams, globālā līmenī sniegt ļoti kvalitatīvus, aktuālus un attiecīgā gadījumā drošus ar kosmosu saistītus datus, informāciju un pakalpojumus vai veicināt to sniegšanu atbilstīgi pašreizējām un turpmākām vajadzībām un Savienības politiskajām prioritātēm, tostarp saistībā ar klimata pārmaiņām; un
  stiprināt Savienības un tās dalībvalstu spēju pieņemt uz pierādījumiem balstītus
  un
  neatkarīgus lēmumus
  ;

stiprināt Savienības un tās dalībvalstu spēju pieņemt uz pierādījumiem balstītus

neatkarīgus lēmumus

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | maksimāli palielināt sociālekonomiskos ieguvumus,
  tostarp
  sekmējot Programmas komponentu
  sniegto
  datu, informācijas un pakalpojumu pēc iespējas plašāku izmantošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

maksimāli palielināt sociālekonomiskos ieguvumus,
  tostarp
  sekmējot Programmas komponentu
  sniegto
  datu, informācijas un pakalpojumu pēc iespējas plašāku izmantošanu;

tostarp

sniegto

| (b) | maksimāli palielināt sociālekonomiskos ieguvumus,
  jo īpaši nostiprinot Eiropas nākamā posma sektoru, tādējādi veicinot izaugsmi un darbvietu radīšanu Savienībā un
  sekmējot
  lietotāju piesaisti
  Programmas komponentu
  sniegtajiem pakalpojumiem un
  datu, informācijas un pakalpojumu pēc iespējas plašāku izmantošanu
  gan Savienībā, gan ārpus tās
  ; |
| --- | --- |

(b)

maksimāli palielināt sociālekonomiskos ieguvumus,
  jo īpaši nostiprinot Eiropas nākamā posma sektoru, tādējādi veicinot izaugsmi un darbvietu radīšanu Savienībā un
  sekmējot
  lietotāju piesaisti
  Programmas komponentu
  sniegtajiem pakalpojumiem un
  datu, informācijas un pakalpojumu pēc iespējas plašāku izmantošanu
  gan Savienībā, gan ārpus tās
  ;

jo īpaši nostiprinot Eiropas nākamā posma sektoru, tādējādi veicinot izaugsmi un darbvietu radīšanu Savienībā un

lietotāju piesaisti

sniegtajiem pakalpojumiem un

gan Savienībā, gan ārpus tās

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | stiprināt
  Savienības un tās dalībvalstu drošību,
  rīcības brīvību
  un stratēģisko autonomiju, jo īpaši
  attiecībā uz tehnoloģijām
  un
  uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšanu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

stiprināt
  Savienības un tās dalībvalstu drošību,
  rīcības brīvību
  un stratēģisko autonomiju, jo īpaši
  attiecībā uz tehnoloģijām
  un
  uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšanu
  ;

stiprināt

rīcības brīvību

attiecībā uz tehnoloģijām

uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšanu

| (c) | palielināt
  Savienības un tās dalībvalstu drošību,
  tajā skaitā kiberdrošību,
  un
  nostiprināt
  stratēģisko autonomiju, jo īpaši
  rūpniecības
  un
  tehnoloģiju ziņā
  ; |
| --- | --- |

(c)

palielināt
  Savienības un tās dalībvalstu drošību,
  tajā skaitā kiberdrošību,
  un
  nostiprināt
  stratēģisko autonomiju, jo īpaši
  rūpniecības
  un
  tehnoloģiju ziņā
  ;

palielināt

tajā skaitā kiberdrošību,

nostiprināt

rūpniecības

tehnoloģiju ziņā

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | stiprināt ES rūpniecisko un zinātnisko ekosistēmu kosmosa jomā, izveidojot saskanīgu satvaru, kas apvieno Eiropas apmācības un zinātības izcilību, augsta līmeņa projektēšanas attīstību, ražošanas spējas un stratēģisko redzējumu, kas vajadzīgs nozarē, kurā ir arvien spēcīgāka konkurence; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

stiprināt ES rūpniecisko un zinātnisko ekosistēmu kosmosa jomā, izveidojot saskanīgu satvaru, kas apvieno Eiropas apmācības un zinātības izcilību, augsta līmeņa projektēšanas attīstību, ražošanas spējas un stratēģisko redzējumu, kas vajadzīgs nozarē, kurā ir arvien spēcīgāka konkurence;

stiprināt ES rūpniecisko un zinātnisko ekosistēmu kosmosa jomā, izveidojot saskanīgu satvaru, kas apvieno Eiropas apmācības un zinātības izcilību, augsta līmeņa projektēšanas attīstību, ražošanas spējas un stratēģisko redzējumu, kas vajadzīgs nozarē, kurā ir arvien spēcīgāka konkurence;

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | sekmēt Savienības kā kosmosa nozares vadošā spēka lomu starptautiskajā arēnā un stiprināt tās devumu globālu problēmu risināšanā un globāla mēroga iniciatīvu atbalstīšanā, tostarp attiecībā uz
  klimata pārmaiņām un
  ilgtspējīgu attīstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

sekmēt Savienības kā kosmosa nozares vadošā spēka lomu starptautiskajā arēnā un stiprināt tās devumu globālu problēmu risināšanā un globāla mēroga iniciatīvu atbalstīšanā, tostarp attiecībā uz
  klimata pārmaiņām un
  ilgtspējīgu attīstību.

klimata pārmaiņām un

| (d) | sekmēt Savienības kā kosmosa nozares vadošā spēka lomu starptautiskajā arēnā un stiprināt tās devumu globālu problēmu risināšanā un globāla mēroga iniciatīvu atbalstīšanā, tostarp attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

(d)

sekmēt Savienības kā kosmosa nozares vadošā spēka lomu starptautiskajā arēnā un stiprināt tās devumu globālu problēmu risināšanā un globāla mēroga iniciatīvu atbalstīšanā, tostarp attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | stiprināt Savienības kosmosa diplomātiju un veicināt starptautisko sadarbību, lai palielinātu informētību par kosmosu kā cilvēces kopīgo mantojumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

stiprināt Savienības kosmosa diplomātiju un veicināt starptautisko sadarbību, lai palielinātu informētību par kosmosu kā cilvēces kopīgo mantojumu;

stiprināt Savienības kosmosa diplomātiju un veicināt starptautisko sadarbību, lai palielinātu informētību par kosmosu kā cilvēces kopīgo mantojumu;

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – db apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – db apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (db) | veicināt Savienības tehnoloģijas un rūpniecību un sekmēt savstarpības principu un godīgu konkurenci starptautiskā līmenī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(db)

(db)

veicināt Savienības tehnoloģijas un rūpniecību un sekmēt savstarpības principu un godīgu konkurenci starptautiskā līmenī;

veicināt Savienības tehnoloģijas un rūpniecību un sekmēt savstarpības principu un godīgu konkurenci starptautiskā līmenī;

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – dc apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – dc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (dc) | uzlabot Savienības un tās dalībvalstu drošību dažādās jomās, it sevišķi transporta nozarē (aviācijā, tostarp bezpilota lidaparātu jomā, dzelzceļa transportā, navigācijā, autotransportā, autonomajā braukšanā), infrastruktūras būvniecībā un uzraudzībā, zemes monitoringā un vides jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(dc)

(dc)

uzlabot Savienības un tās dalībvalstu drošību dažādās jomās, it sevišķi transporta nozarē (aviācijā, tostarp bezpilota lidaparātu jomā, dzelzceļa transportā, navigācijā, autotransportā, autonomajā braukšanā), infrastruktūras būvniecībā un uzraudzībā, zemes monitoringā un vides jomā.

uzlabot Savienības un tās dalībvalstu drošību dažādās jomās, it sevišķi transporta nozarē (aviācijā, tostarp bezpilota lidaparātu jomā, dzelzceļa transportā, navigācijā, autotransportā, autonomajā braukšanā), infrastruktūras būvniecībā un uzraudzībā, zemes monitoringā un vides jomā.

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | Galileo un EGNOS mērķis: sniegt modernus un attiecīgā gadījumā drošus pozicionēšanas, navigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

Galileo un EGNOS mērķis: sniegt modernus un attiecīgā gadījumā drošus pozicionēšanas, navigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojumus;

| (a) | Galileo un EGNOS mērķis: sniegt
  ilgtermiņa un nepārtrauktus
  modernus un attiecīgā gadījumā drošus pozicionēšanas, navigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojumus; |
| --- | --- |

(a)

Galileo un EGNOS mērķis: sniegt
  ilgtermiņa un nepārtrauktus
  modernus un attiecīgā gadījumā drošus pozicionēšanas, navigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojumus;

ilgtermiņa un nepārtrauktus

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | Copernicus mērķi: ilgtermiņā sniegt precīzus un uzticamus Zemes novērošanas datus un informāciju, atbalstīt Savienības un tās dalībvalstu
  rīcībpolitikas
  īstenošanu un uzraudzību
  tādās jomās kā vide, klimata pārmaiņas, lauksaimniecība
  un
  lauku attīstība, civilā aizsardzība, drošums
  un
  drošība, kā arī digitālā ekonomika
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

Copernicus mērķi: ilgtermiņā sniegt precīzus un uzticamus Zemes novērošanas datus un informāciju, atbalstīt Savienības un tās dalībvalstu
  rīcībpolitikas
  īstenošanu un uzraudzību
  tādās jomās kā vide, klimata pārmaiņas, lauksaimniecība
  un
  lauku attīstība, civilā aizsardzība, drošums
  un
  drošība, kā arī digitālā ekonomika
  ;

rīcībpolitikas

tādās jomās kā vide, klimata pārmaiņas, lauksaimniecība

lauku attīstība, civilā aizsardzība, drošums

drošība, kā arī digitālā ekonomika

| (b) | Copernicus mērķi: ilgtermiņā sniegt precīzus un uzticamus Zemes novērošanas datus un informāciju, atbalstīt Savienības un tās dalībvalstu
  lietotāju interešu vadītu politikas virzienu un darbību
  īstenošanu un uzraudzību; |
| --- | --- |

(b)

Copernicus mērķi: ilgtermiņā sniegt precīzus un uzticamus Zemes novērošanas datus un informāciju, atbalstīt Savienības un tās dalībvalstu
  lietotāju interešu vadītu politikas virzienu un darbību
  īstenošanu un uzraudzību;

lietotāju interešu vadītu politikas virzienu un darbību

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | kosmosa situācijas apzināšanās (“SSA”) mērķi: uzlabot SST spējas novērot, uzraudzīt un identificēt kosmiskos objektus, novērot kosmiskos laikapstākļus un kartēt un tīklot dalībvalstu jaudas NEO jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

kosmosa situācijas apzināšanās (“SSA”) mērķi: uzlabot SST spējas novērot, uzraudzīt un identificēt kosmiskos objektus, novērot kosmiskos laikapstākļus un kartēt un tīklot dalībvalstu jaudas NEO jomā;

| (c) | kosmosa situācijas apzināšanās (“SSA”) mērķi: uzlabot SST spējas novērot, uzraudzīt un identificēt kosmiskos objektus
  un kosmiskos atkritumus
  , novērot kosmiskos laikapstākļus un kartēt un tīklot dalībvalstu jaudas NEO jomā; |
| --- | --- |

(c)

kosmosa situācijas apzināšanās (“SSA”) mērķi: uzlabot SST spējas novērot, uzraudzīt un identificēt kosmiskos objektus
  un kosmiskos atkritumus
  , novērot kosmiskos laikapstākļus un kartēt un tīklot dalībvalstu jaudas NEO jomā;

un kosmiskos atkritumus

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | ja nepieciešams Programmas vajadzībām, veicināt
  autonomu, drošu un rentablu spēju piekļūt kosmosam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

ja nepieciešams Programmas vajadzībām, veicināt
  autonomu, drošu un rentablu spēju piekļūt kosmosam;

ja nepieciešams Programmas vajadzībām, veicināt

| (e) | nodrošināt
  autonomu, drošu un rentablu spēju piekļūt kosmosam; |
| --- | --- |

(e)

nodrošināt
  autonomu, drošu un rentablu spēju piekļūt kosmosam;

nodrošināt

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | atbalstīt
  un
  stiprināt konkurētspēju, uzņēmējdarbības garu, prasmes
  un
  inovācijas spēju, kas piemīt
  Savienības
  juridiskajām
  un
  fiziskajām personām, kuras darbojas vai vēlas darboties šajā nozarē, īpašu uzmanību pievēršot mazo un vidējo uzņēmumu un jaunuzņēmumu stāvoklim un vajadzībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

atbalstīt
  un
  stiprināt konkurētspēju, uzņēmējdarbības garu, prasmes
  un
  inovācijas spēju, kas piemīt
  Savienības
  juridiskajām
  un
  fiziskajām personām, kuras darbojas vai vēlas darboties šajā nozarē, īpašu uzmanību pievēršot mazo un vidējo uzņēmumu un jaunuzņēmumu stāvoklim un vajadzībām
  .

atbalstīt

stiprināt konkurētspēju, uzņēmējdarbības garu, prasmes

inovācijas spēju, kas piemīt

juridiskajām

fiziskajām personām, kuras darbojas vai vēlas darboties šajā nozarē, īpašu uzmanību pievēršot mazo un vidējo uzņēmumu un jaunuzņēmumu stāvoklim un vajadzībām

| (f) | veicināt spēcīgas
  un
  konkurētspējīgas Savienības kosmosa ekonomikas attīstību
  un
  palielināt iespējas visu lielumu
  Savienības
  uzņēmumiem
  un
  visiem Savienības reģioniem
  . |
| --- | --- |

(f)

veicināt spēcīgas
  un
  konkurētspējīgas Savienības kosmosa ekonomikas attīstību
  un
  palielināt iespējas visu lielumu
  Savienības
  uzņēmumiem
  un
  visiem Savienības reģioniem
  .

veicināt spēcīgas

konkurētspējīgas Savienības kosmosa ekonomikas attīstību

palielināt iespējas visu lielumu

uzņēmumiem

visiem Savienības reģioniem

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – ievaddaļa

5. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programma atbalsta: | Programma
  sinerģijā ar citām Savienības un Eiropas Kosmosa aģentūras programmām un finansējumu shēmām
  atbalsta: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Programma atbalsta:

Programma
  sinerģijā ar citām Savienības un Eiropas Kosmosa aģentūras programmām un finansējumu shēmām
  atbalsta:

sinerģijā ar citām Savienības un Eiropas Kosmosa aģentūras programmām un finansējumu shēmām

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

5. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | palaišanas pakalpojumu sniegšanu
  Programmas vajadzībām
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

palaišanas pakalpojumu sniegšanu
  Programmas vajadzībām
  ;

Programmas vajadzībām

| (a) | palaišanas pakalpojumu sniegšanu
  Programmai, tajā skaitā apvienotā palaišanas pakalpojuma sniegšanu Savienībai un citām struktūrām pēc to pieprasījuma, ņemot vērā Savienības būtiskās drošības intereses saskaņā ar 25. pantu, lai uzlabotu Eiropas palaišanas iekārtu un rūpniecības nozaru konkurētspēju pasaules tirgū
  ; |
| --- | --- |

(a)

palaišanas pakalpojumu sniegšanu
  Programmai, tajā skaitā apvienotā palaišanas pakalpojuma sniegšanu Savienībai un citām struktūrām pēc to pieprasījuma, ņemot vērā Savienības būtiskās drošības intereses saskaņā ar 25. pantu, lai uzlabotu Eiropas palaišanas iekārtu un rūpniecības nozaru konkurētspēju pasaules tirgū
  ;

Programmai, tajā skaitā apvienotā palaišanas pakalpojuma sniegšanu Savienībai un citām struktūrām pēc to pieprasījuma, ņemot vērā Savienības būtiskās drošības intereses saskaņā ar 25. pantu, lai uzlabotu Eiropas palaišanas iekārtu un rūpniecības nozaru konkurētspēju pasaules tirgū

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

5. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | izstrādes pasākumus, kas saistīti ar autonomu, uzticamu un rentablu piekļuvi kosmosam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

izstrādes pasākumus, kas saistīti ar autonomu, uzticamu un rentablu piekļuvi kosmosam;

| (b) | izstrādes pasākumus, kas saistīti ar autonomu, uzticamu un rentablu piekļuvi kosmosam
  , tostarp alternatīvas palaišanas tehnoloģijas un inovatīvas sistēmas vai pakalpojumus, ņemot vērā Savienības un tās dalībvalstu būtiskās drošības intereses saskaņā ar 25. pantu
  ; |
| --- | --- |

(b)

izstrādes pasākumus, kas saistīti ar autonomu, uzticamu un rentablu piekļuvi kosmosam
  , tostarp alternatīvas palaišanas tehnoloģijas un inovatīvas sistēmas vai pakalpojumus, ņemot vērā Savienības un tās dalībvalstu būtiskās drošības intereses saskaņā ar 25. pantu
  ;

, tostarp alternatīvas palaišanas tehnoloģijas un inovatīvas sistēmas vai pakalpojumus, ņemot vērā Savienības un tās dalībvalstu būtiskās drošības intereses saskaņā ar 25. pantu

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

5. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ja
  nepieciešams
  Programmas
  vajadzībām
  , ar kosmosu saistītās zemes infrastruktūras
  pielāgošanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

ja
  nepieciešams
  Programmas
  vajadzībām
  , ar kosmosu saistītās zemes infrastruktūras
  pielāgošanu
  .

nepieciešams

vajadzībām

pielāgošanu

| (c) | ja
  tas ir vajadzīgs
  Programmas
  mērķu sasniegšanai
  ,
  nepieciešamo atbalstu
  ar kosmosu saistītās zemes infrastruktūras
  uzturēšanai, pielāgošanai un attīstībai, jo īpaši esošajai infrastruktūrai, raķešu palaišanas vietām un pētniecības centriem
  . |
| --- | --- |

(c)

ja
  tas ir vajadzīgs
  Programmas
  mērķu sasniegšanai
  ,
  nepieciešamo atbalstu
  ar kosmosu saistītās zemes infrastruktūras
  uzturēšanai, pielāgošanai un attīstībai, jo īpaši esošajai infrastruktūrai, raķešu palaišanas vietām un pētniecības centriem
  .

tas ir vajadzīgs

mērķu sasniegšanai

nepieciešamo atbalstu

uzturēšanai, pielāgošanai un attīstībai, jo īpaši esošajai infrastruktūrai, raķešu palaišanas vietām un pētniecības centriem

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – virsraksts

6. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Darbības
  inovācijas atbalstam
  Savienības kosmosa nozarē | Darbības
  inovatīvas un konkurētspējīgas
  Savienības kosmosa
  nozares atbalstam |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Darbības
  inovācijas atbalstam
  Savienības kosmosa nozarē

inovācijas atbalstam

Darbības
  inovatīvas un konkurētspējīgas
  Savienības kosmosa
  nozares atbalstam

inovatīvas un konkurētspējīgas

nozares atbalstam

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | inovācijas darbības, kas ļauj visoptimālāk izmantot kosmosa tehnoloģijas, infrastruktūru vai pakalpojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

inovācijas darbības, kas ļauj visoptimālāk izmantot kosmosa tehnoloģijas, infrastruktūru vai pakalpojumus;

| (a) | inovācijas darbības, kas ļauj
  izstrādāt un
  visoptimālāk izmantot kosmosa tehnoloģijas, infrastruktūru vai pakalpojumus; |
| --- | --- |

(a)

inovācijas darbības, kas ļauj
  izstrādāt un
  visoptimālāk izmantot kosmosa tehnoloģijas, infrastruktūru vai pakalpojumus;

izstrādāt un

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu inovatīvu risinājumu ieviešanu pētniecības un inovācijas pasākumu rezultātā, jo īpaši izmantojot sinerģiju ar citiem Savienības fondiem, piemēram, programmu “Apvārsnis Eiropa” un InvestEU, ar nolūku atbalstīt visu programmas komponentu nākamā posma sektoru attīstību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu inovatīvu risinājumu ieviešanu pētniecības un inovācijas pasākumu rezultātā, jo īpaši izmantojot sinerģiju ar citiem Savienības fondiem, piemēram, programmu “Apvārsnis Eiropa” un InvestEU, ar nolūku atbalstīt visu programmas komponentu nākamā posma sektoru attīstību;

atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu inovatīvu risinājumu ieviešanu pētniecības un inovācijas pasākumu rezultātā, jo īpaši izmantojot sinerģiju ar citiem Savienības fondiem, piemēram, programmu “Apvārsnis Eiropa” un InvestEU, ar nolūku atbalstīt visu programmas komponentu nākamā posma sektoru attīstību;

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ab) | Eiropas kosmosa nozares stiprināšanu eksporta tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ab)

(ab)

Eiropas kosmosa nozares stiprināšanu eksporta tirgū;

Eiropas kosmosa nozares stiprināšanu eksporta tirgū;

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ar kosmosu saistītu inovācijas partnerību izveidi nolūkā izstrādāt inovatīvus produktus vai pakalpojumus un pēc tam
  tos
  iegādāties; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

ar kosmosu saistītu inovācijas partnerību izveidi nolūkā izstrādāt inovatīvus produktus vai pakalpojumus un pēc tam
  tos
  iegādāties;

tos

| (b) | ar kosmosu saistītu inovācijas partnerību izveidi nolūkā izstrādāt inovatīvus produktus vai pakalpojumus un pēc tam
  šos produktus vai pakalpojumus
  iegādāties
  programmas vajadzībām
  ; |
| --- | --- |

(b)

ar kosmosu saistītu inovācijas partnerību izveidi nolūkā izstrādāt inovatīvus produktus vai pakalpojumus un pēc tam
  šos produktus vai pakalpojumus
  iegādāties
  programmas vajadzībām
  ;

šos produktus vai pakalpojumus

programmas vajadzībām

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | projektēšanu, testēšanu, īstenošanu un ieviešanu attiecībā uz sadarbspējīgu kosmosa risinājumu izstrādi sabiedrisko pakalpojumu vajadzībām, inovāciju veicināšanu un kopējas sistēmas izveidi, lai īstenotu visas iespējas, ko sniedz iedzīvotājiem un uzņēmumiem paredzēti valsts pārvaldes iestāžu pakalpojumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

projektēšanu, testēšanu, īstenošanu un ieviešanu attiecībā uz sadarbspējīgu kosmosa risinājumu izstrādi sabiedrisko pakalpojumu vajadzībām, inovāciju veicināšanu un kopējas sistēmas izveidi, lai īstenotu visas iespējas, ko sniedz iedzīvotājiem un uzņēmumiem paredzēti valsts pārvaldes iestāžu pakalpojumi;

projektēšanu, testēšanu, īstenošanu un ieviešanu attiecībā uz sadarbspējīgu kosmosa risinājumu izstrādi sabiedrisko pakalpojumu vajadzībām, inovāciju veicināšanu un kopējas sistēmas izveidi, lai īstenotu visas iespējas, ko sniedz iedzīvotājiem un uzņēmumiem paredzēti valsts pārvaldes iestāžu pakalpojumi;

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | uzņēmējdarbību no sākumposma līdz paplašināšanai saskaņā ar 21. pantu
  un citus finansējuma pieejamības noteikumus
  , kā minēts 18. pantā un III sadaļas I nodaļā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

uzņēmējdarbību no sākumposma līdz paplašināšanai saskaņā ar 21. pantu
  un citus finansējuma pieejamības noteikumus
  , kā minēts 18. pantā un III sadaļas I nodaļā;

un citus finansējuma pieejamības noteikumus

| (c) | uzņēmējdarbību
  , tajā skaitā
  no sākumposma līdz paplašināšanai, saskaņā ar 21. pantu
  , kā arī balstoties uz citiem noteikumiem par piekļuvi finansējumam
  , kā minēts 18. pantā un III sadaļas I nodaļā; |
| --- | --- |

(c)

uzņēmējdarbību
  , tajā skaitā
  no sākumposma līdz paplašināšanai, saskaņā ar 21. pantu
  , kā arī balstoties uz citiem noteikumiem par piekļuvi finansējumam
  , kā minēts 18. pantā un III sadaļas I nodaļā;

, tajā skaitā

, kā arī balstoties uz citiem noteikumiem par piekļuvi finansējumam

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | uzņēmumu
  sadarbību kosmosa
  nozares
  centru veidā, kas reģionālā un valsts līmenī apvieno kosmosa un digitālās nozares dalībniekus, kā arī lietotājus un
  palīdz
  iedzīvotājiem un uzņēmumiem
  sekmēt
  uzņēmējdarbības gara un prasmju veidošanos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

uzņēmumu
  sadarbību kosmosa
  nozares
  centru veidā, kas reģionālā un valsts līmenī apvieno kosmosa un digitālās nozares dalībniekus, kā arī lietotājus un
  palīdz
  iedzīvotājiem un uzņēmumiem
  sekmēt
  uzņēmējdarbības gara un prasmju veidošanos;

uzņēmumu

nozares

palīdz

sekmēt

| (d) | sadarbību kosmosa centru
  tīkla
  veidā, kas
  jo īpaši
  reģionālā un valsts līmenī apvieno kosmosa un digitālās nozares dalībniekus, kā arī lietotājus, un
  piedāvā atbalstu, iekārtas un pakalpojumus
  iedzīvotājiem un uzņēmumiem
  , lai sekmētu
  uzņēmējdarbības gara un prasmju veidošanos;
  sadarbību starp kosmosa centriem un digitālo inovāciju centriem, kas izveidoti saskaņā ar programmu “Digitālā Eiropa”; |
| --- | --- |

(d)

sadarbību kosmosa centru
  tīkla
  veidā, kas
  jo īpaši
  reģionālā un valsts līmenī apvieno kosmosa un digitālās nozares dalībniekus, kā arī lietotājus, un
  piedāvā atbalstu, iekārtas un pakalpojumus
  iedzīvotājiem un uzņēmumiem
  , lai sekmētu
  uzņēmējdarbības gara un prasmju veidošanos;
  sadarbību starp kosmosa centriem un digitālo inovāciju centriem, kas izveidoti saskaņā ar programmu “Digitālā Eiropa”;

tīkla

jo īpaši

piedāvā atbalstu, iekārtas un pakalpojumus

, lai sekmētu

sadarbību starp kosmosa centriem un digitālo inovāciju centriem, kas izveidoti saskaņā ar programmu “Digitālā Eiropa”;

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | “pirmā līguma pieejas stratēģijas” iespējamo izstrādi, iesaistot visus attiecīgos publiskā un privātā sektora dalībniekus, lai atbalstītu kosmosa nozares jaunuzņēmumu attīstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

“pirmā līguma pieejas stratēģijas” iespējamo izstrādi, iesaistot visus attiecīgos publiskā un privātā sektora dalībniekus, lai atbalstītu kosmosa nozares jaunuzņēmumu attīstību.

“pirmā līguma pieejas stratēģijas” iespējamo izstrādi, iesaistot visus attiecīgos publiskā un privātā sektora dalībniekus, lai atbalstītu kosmosa nozares jaunuzņēmumu attīstību.

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – db apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1. punkts – db apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (db) | sinerģijas ar transporta, kosmosa un digitālo sektoru, lai veicinātu jaunu tehnoloģiju (piemēram, e-zvans, digitālais tahogrāfs, satiksmes pārraudzība un pārvaldība, autonomā braukšana, bezpilota transportlīdzekļi un bezpilota lidaparāti) plašāku izmantošanu un apmierinātu drošas un nepārtrauktas savienojamības, stabilas pozicionēšanas, jaukto transportsistēmu un sadarbspējas vajadzības, tādējādi uzlabojot transporta pakalpojumu un nozares konkurētspēju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(db)

(db)

sinerģijas ar transporta, kosmosa un digitālo sektoru, lai veicinātu jaunu tehnoloģiju (piemēram, e-zvans, digitālais tahogrāfs, satiksmes pārraudzība un pārvaldība, autonomā braukšana, bezpilota transportlīdzekļi un bezpilota lidaparāti) plašāku izmantošanu un apmierinātu drošas un nepārtrauktas savienojamības, stabilas pozicionēšanas, jaukto transportsistēmu un sadarbspējas vajadzības, tādējādi uzlabojot transporta pakalpojumu un nozares konkurētspēju;

sinerģijas ar transporta, kosmosa un digitālo sektoru, lai veicinātu jaunu tehnoloģiju (piemēram, e-zvans, digitālais tahogrāfs, satiksmes pārraudzība un pārvaldība, autonomā braukšana, bezpilota transportlīdzekļi un bezpilota lidaparāti) plašāku izmantošanu un apmierinātu drošas un nepārtrauktas savienojamības, stabilas pozicionēšanas, jaukto transportsistēmu un sadarbspējas vajadzības, tādējādi uzlabojot transporta pakalpojumu un nozares konkurētspēju;

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | izglītības un apmācības darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

izglītības un apmācības darbības;

| (e) | izglītības un apmācības darbības
  , lai attīstītu augsta līmeņa prasmes kosmosa jomā
  ; |
| --- | --- |

(e)

izglītības un apmācības darbības
  , lai attīstītu augsta līmeņa prasmes kosmosa jomā
  ;

, lai attīstītu augsta līmeņa prasmes kosmosa jomā

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | piekļuvi apstrādes un testēšanas iekārtām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

piekļuvi apstrādes un testēšanas iekārtām;

| (f) | privātā un publiskā sektora profesionāļu, studentu un uzņēmēju
  piekļuvi apstrādes un testēšanas iekārtām; |
| --- | --- |

(f)

privātā un publiskā sektora profesionāļu, studentu un uzņēmēju
  piekļuvi apstrādes un testēšanas iekārtām;

privātā un publiskā sektora profesionāļu, studentu un uzņēmēju

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

7. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | nepiešķir trešai valstij vai starptautiskajai organizācijai pilnvaras pieņemt lēmumus par programmu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

nepiešķir trešai valstij vai starptautiskajai organizācijai pilnvaras pieņemt lēmumus par programmu;

| (c) | nepiešķir trešai valstij vai starptautiskajai organizācijai pilnvaras pieņemt lēmumus par programmu
  vai, attiecīgā gadījumā, piekļuvi sensitīvai vai klasificētai informācijai
  ; |
| --- | --- |

(c)

nepiešķir trešai valstij vai starptautiskajai organizācijai pilnvaras pieņemt lēmumus par programmu
  vai, attiecīgā gadījumā, piekļuvi sensitīvai vai klasificētai informācijai
  ;

vai, attiecīgā gadījumā, piekļuvi sensitīvai vai klasificētai informācijai

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

7. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | attiecīgā gadījumā uztur Savienības stratēģiskās un suverenitātes intereses visās saistītajās jomās, tajā skaitā Eiropas tehnoloģisko vai rūpnieciski stratēģisko autonomiju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

attiecīgā gadījumā uztur Savienības stratēģiskās un suverenitātes intereses visās saistītajās jomās, tajā skaitā Eiropas tehnoloģisko vai rūpnieciski stratēģisko autonomiju;

attiecīgā gadījumā uztur Savienības stratēģiskās un suverenitātes intereses visās saistītajās jomās, tajā skaitā Eiropas tehnoloģisko vai rūpnieciski stratēģisko autonomiju;

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts

9. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka līgumi, nolīgumi vai citas vienošanās, kas saistītas ar
  1.
   punktā minētajām darbībām, ietver noteikumus, kuros izklāstīts atbilstošs īpašumtiesību režīms, kas attiecas uz minētajiem aktīviem, un attiecībā uz c) apakšpunktu ir paredzēts, ka Savienība var brīvi izmantot PRP uztvērējus saskaņā ar Lēmumu Nr. 1104/2011/ES. | 3.   Komisija veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka līgumi, nolīgumi vai citas vienošanās, kas saistītas ar
  2.
   punktā minētajām darbībām, ietver noteikumus, kuros izklāstīts atbilstošs īpašumtiesību
  un lietošanas
  režīms, kas attiecas uz minētajiem aktīviem, un attiecībā uz c) apakšpunktu ir paredzēts, ka Savienība var brīvi izmantot PRP uztvērējus
  un piešķirt to lietošanas tiesības
  saskaņā ar Lēmumu Nr. 1104/2011/ES. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka līgumi, nolīgumi vai citas vienošanās, kas saistītas ar
  1.
   punktā minētajām darbībām, ietver noteikumus, kuros izklāstīts atbilstošs īpašumtiesību režīms, kas attiecas uz minētajiem aktīviem, un attiecībā uz c) apakšpunktu ir paredzēts, ka Savienība var brīvi izmantot PRP uztvērējus saskaņā ar Lēmumu Nr. 1104/2011/ES.

3.   Komisija veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka līgumi, nolīgumi vai citas vienošanās, kas saistītas ar
  2.
   punktā minētajām darbībām, ietver noteikumus, kuros izklāstīts atbilstošs īpašumtiesību
  un lietošanas
  režīms, kas attiecas uz minētajiem aktīviem, un attiecībā uz c) apakšpunktu ir paredzēts, ka Savienība var brīvi izmantot PRP uztvērējus
  un piešķirt to lietošanas tiesības
  saskaņā ar Lēmumu Nr. 1104/2011/ES.

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pakalpojumi, dati un informācija, ko sniedz Programmas komponenti, tiek sniegti bez jebkādas tiešas vai netiešas garantijas attiecībā uz to kvalitāti, precizitāti, pieejamību, uzticamību, ātrdarbīgumu un piemērotību kādam mērķim. Šajā nolūkā Komisija veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka minēto pakalpojumu, datu un informācijas lietotāji ir pienācīgi informēti par to, ka šādas garantijas nav. | Pakalpojumi, dati un informācija, ko sniedz Programmas komponenti, tiek sniegti bez jebkādas tiešas vai netiešas garantijas attiecībā uz to kvalitāti, precizitāti, pieejamību, uzticamību, ātrdarbīgumu un piemērotību kādam mērķim
  , izņemot gadījumus, kad piemērojamos Savienības tiesību aktos šāda garantija ir prasīta, lai sniegtu attiecīgos pakalpojumus
  . Šajā nolūkā Komisija veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka minēto pakalpojumu, datu un informācijas lietotāji ir pienācīgi informēti par to, ka šādas garantijas nav. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pakalpojumi, dati un informācija, ko sniedz Programmas komponenti, tiek sniegti bez jebkādas tiešas vai netiešas garantijas attiecībā uz to kvalitāti, precizitāti, pieejamību, uzticamību, ātrdarbīgumu un piemērotību kādam mērķim. Šajā nolūkā Komisija veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka minēto pakalpojumu, datu un informācijas lietotāji ir pienācīgi informēti par to, ka šādas garantijas nav.

Pakalpojumi, dati un informācija, ko sniedz Programmas komponenti, tiek sniegti bez jebkādas tiešas vai netiešas garantijas attiecībā uz to kvalitāti, precizitāti, pieejamību, uzticamību, ātrdarbīgumu un piemērotību kādam mērķim
  , izņemot gadījumus, kad piemērojamos Savienības tiesību aktos šāda garantija ir prasīta, lai sniegtu attiecīgos pakalpojumus
  . Šajā nolūkā Komisija veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka minēto pakalpojumu, datu un informācijas lietotāji ir pienācīgi informēti par to, ka šādas garantijas nav.

, izņemot gadījumus, kad piemērojamos Savienības tiesību aktos šāda garantija ir prasīta, lai sniegtu attiecīgos pakalpojumus

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts – 1. daļa

11. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Finansējums Programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir [
  16
  ] miljardi EUR pašreizējās cenās. | Finansējums Programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir [
  16,9
  ] miljardi EUR pašreizējās cenās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Finansējums Programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir [
  16
  ] miljardi EUR pašreizējās cenās.

16

Finansējums Programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir [
  16,9
  ] miljardi EUR pašreizējās cenās.

16,9

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts – 2. daļa – b apakšpunkts

11. pants – 1. punkts – 2. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | Copernicus mērķi: [
  5,8
  ] miljardi EUR; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

Copernicus mērķi: [
  5,8
  ] miljardi EUR;

5,8

| (b) | Copernicus mērķi: [
  6
  ] miljardi EUR; |
| --- | --- |

(b)

Copernicus mērķi: [
  6
  ] miljardi EUR;

6

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts – 2. daļa – c apakšpunkts

11. pants – 1. punkts – 2. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | SSA/GOVSATCOM: [0,5 ] miljardi EUR. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

SSA/GOVSATCOM: [0,5 ] miljardi EUR.

| (c) | SSA/GOVSATCOM: [1,2 ] miljardi EUR. |
| --- | --- |

(c)

SSA/GOVSATCOM: [1,2 ] miljardi EUR.

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

11. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Transversālas darbības, kā paredzēts 3. pantā, finansē no Programmas komponentiem. | 2.   Transversālas darbības, kā paredzēts 3.
  , 5. un 6.
   pantā, finansē no Programmas komponentiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Transversālas darbības, kā paredzēts 3. pantā, finansē no Programmas komponentiem.

2.   Transversālas darbības, kā paredzēts 3.
  , 5. un 6.
   pantā, finansē no Programmas komponentiem.

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

14. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | visās dalībvalstīs
  visā piegādes ķēdē veicināt visplašākās un visatvērtākās līdzdalības iespējas jaunuzņēmumiem, jauniem tirgus dalībniekiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem
  , kā arī citiem ekonomikas dalībniekiem
  , tostarp prasot pretendentiem slēgt apakšuzņēmuma līgumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

visās dalībvalstīs
  visā piegādes ķēdē veicināt visplašākās un visatvērtākās līdzdalības iespējas jaunuzņēmumiem, jauniem tirgus dalībniekiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem
  , kā arī citiem ekonomikas dalībniekiem
  , tostarp prasot pretendentiem slēgt apakšuzņēmuma līgumus;

visās dalībvalstīs

, kā arī citiem ekonomikas dalībniekiem

| (a) | visā Savienībā un
  visā piegādes ķēdē veicināt visplašākās un visatvērtākās līdzdalības iespējas
  visiem ekonomikas dalībniekiem un jo īpaši
  jaunuzņēmumiem, jauniem tirgus dalībniekiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem, tostarp prasot pretendentiem slēgt apakšuzņēmuma līgumus; |
| --- | --- |

(a)

visā Savienībā un
  visā piegādes ķēdē veicināt visplašākās un visatvērtākās līdzdalības iespējas
  visiem ekonomikas dalībniekiem un jo īpaši
  jaunuzņēmumiem, jauniem tirgus dalībniekiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem, tostarp prasot pretendentiem slēgt apakšuzņēmuma līgumus;

visā Savienībā un

visiem ekonomikas dalībniekiem un jo īpaši

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

14. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | veicināt Savienības autonomiju, jo īpaši tehnoloģiju ziņā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

veicināt Savienības autonomiju, jo īpaši tehnoloģiju ziņā;

| (d) | visā vērtību ķēdē
  veicināt Savienības
  stratēģisko
  autonomiju, jo īpaši
  rūpniecības un
  tehnoloģiju ziņā; |
| --- | --- |

(d)

visā vērtību ķēdē
  veicināt Savienības
  stratēģisko
  autonomiju, jo īpaši
  rūpniecības un
  tehnoloģiju ziņā;

visā vērtību ķēdē

stratēģisko

rūpniecības un

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

14. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | ievērot principu par atklātu piekļuvi un godīgu konkurenci visā rūpniecības piegādes ķēdē, konkursu rīkošanu, atklāti un laikus sniedzot informāciju, skaidri paziņojot piemērojamos publiskā iepirkuma noteikumus, atlases un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus un visu citu svarīgu informāciju, lai visiem iespējamiem dalībniekiem nodrošinātu godīgas konkurences nosacījumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

ievērot principu par atklātu piekļuvi un godīgu konkurenci visā rūpniecības piegādes ķēdē, konkursu rīkošanu, atklāti un laikus sniedzot informāciju, skaidri paziņojot piemērojamos publiskā iepirkuma noteikumus, atlases un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus un visu citu svarīgu informāciju, lai visiem iespējamiem dalībniekiem nodrošinātu godīgas konkurences nosacījumus;

ievērot principu par atklātu piekļuvi un godīgu konkurenci visā rūpniecības piegādes ķēdē, konkursu rīkošanu, atklāti un laikus sniedzot informāciju, skaidri paziņojot piemērojamos publiskā iepirkuma noteikumus, atlases un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus un visu citu svarīgu informāciju, lai visiem iespējamiem dalībniekiem nodrošinātu godīgas konkurences nosacījumus;

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts

17. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai iedrošinātu jaunus tirgus dalībniekus, mazos un vidējos uzņēmumus un jaunuzņēmumus un lai piedāvātu visplašāko iespējamo ģeogrāfisko pārklājumu, vienlaikus aizsargājot Savienības stratēģisko autonomiju, līgumslēdzēja iestāde
  var prasīt
  , lai pretendents, izsludinot konkursa procedūru atbilstīgā apakšuzņēmuma līgumu līmenī, par kādu līguma daļu slēgtu apakšuzņēmuma līgumu ar uzņēmumiem, kas nepieder pie grupas, pie kuras pieder pretendents. | 1.   Lai iedrošinātu jaunus tirgus dalībniekus,
  it īpaši
  mazos un vidējos uzņēmumus un jaunuzņēmumus, un lai piedāvātu visplašāko iespējamo ģeogrāfisko pārklājumu, vienlaikus aizsargājot Savienības stratēģisko autonomiju, līgumslēdzēja iestāde
  cenšas pieprasīt
  , lai pretendents, izsludinot konkursa procedūru atbilstīgā apakšuzņēmuma līgumu līmenī, par kādu līguma daļu slēgtu apakšuzņēmuma līgumu ar uzņēmumiem, kas nepieder pie grupas, pie kuras pieder pretendents. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Lai iedrošinātu jaunus tirgus dalībniekus, mazos un vidējos uzņēmumus un jaunuzņēmumus un lai piedāvātu visplašāko iespējamo ģeogrāfisko pārklājumu, vienlaikus aizsargājot Savienības stratēģisko autonomiju, līgumslēdzēja iestāde
  var prasīt
  , lai pretendents, izsludinot konkursa procedūru atbilstīgā apakšuzņēmuma līgumu līmenī, par kādu līguma daļu slēgtu apakšuzņēmuma līgumu ar uzņēmumiem, kas nepieder pie grupas, pie kuras pieder pretendents.

1.   Lai iedrošinātu jaunus tirgus dalībniekus,
  it īpaši
  mazos un vidējos uzņēmumus un jaunuzņēmumus, un lai piedāvātu visplašāko iespējamo ģeogrāfisko pārklājumu, vienlaikus aizsargājot Savienības stratēģisko autonomiju, līgumslēdzēja iestāde
  cenšas pieprasīt
  , lai pretendents, izsludinot konkursa procedūru atbilstīgā apakšuzņēmuma līgumu līmenī, par kādu līguma daļu slēgtu apakšuzņēmuma līgumu ar uzņēmumiem, kas nepieder pie grupas, pie kuras pieder pretendents.

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts

17. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   To līguma daļu, par kuru līgumslēdzēja iestāde prasa slēgt apakšuzņēmuma līgumu, tā norāda kā diapazonu no minimālās līdz maksimālajai procentuālajai daļai. | 2.   To līguma daļu, par kuru līgumslēdzēja iestāde prasa slēgt apakšuzņēmuma līgumu
  visos nozares līmeņos saskaņā ar 1. punktu
  , tā norāda kā diapazonu no minimālās līdz maksimālajai procentuālajai daļai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   To līguma daļu, par kuru līgumslēdzēja iestāde prasa slēgt apakšuzņēmuma līgumu, tā norāda kā diapazonu no minimālās līdz maksimālajai procentuālajai daļai.

2.   To līguma daļu, par kuru līgumslēdzēja iestāde prasa slēgt apakšuzņēmuma līgumu
  visos nozares līmeņos saskaņā ar 1. punktu
  , tā norāda kā diapazonu no minimālās līdz maksimālajai procentuālajai daļai;

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts

17. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Pretendents pamato jebkuru atkāpi no 1. punktā paredzētās prasības. | 3.   Pretendents pamato
  un līgumslēdzēja iestāde novērtē
  jebkuru atkāpi no 1. punktā paredzētās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Pretendents pamato jebkuru atkāpi no 1. punktā paredzētās prasības.

3.   Pretendents pamato
  un līgumslēdzēja iestāde novērtē
  jebkuru atkāpi no 1. punktā paredzētās prasības.

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 2. punkts

19. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kopīga uzaicinājuma gadījumā izveido kopīgas procedūras priekšlikumu atlasei un izvērtēšanai. Procedūrās
  jāiesaista
  ekspertu
  grupa
  , kurā līdzsvaroti pārstāvēta katra puse. | Kopīga uzaicinājuma gadījumā izveido kopīgas procedūras priekšlikumu atlasei un izvērtēšanai. Procedūrās
  iesaista
  ekspertu
  grupu
  , kurā līdzsvaroti pārstāvēta katra puse.
  Šādi eksperti neveic novērtējumu, nesniedz konsultācijas un nepiedalās tādu jautājumu izskatīšanā, saistībā ar kuriem viņiem ir interešu konflikts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kopīga uzaicinājuma gadījumā izveido kopīgas procedūras priekšlikumu atlasei un izvērtēšanai. Procedūrās
  jāiesaista
  ekspertu
  grupa
  , kurā līdzsvaroti pārstāvēta katra puse.

jāiesaista

grupa

Kopīga uzaicinājuma gadījumā izveido kopīgas procedūras priekšlikumu atlasei un izvērtēšanai. Procedūrās
  iesaista
  ekspertu
  grupu
  , kurā līdzsvaroti pārstāvēta katra puse.
  Šādi eksperti neveic novērtējumu, nesniedz konsultācijas un nepiedalās tādu jautājumu izskatīšanā, saistībā ar kuriem viņiem ir interešu konflikts.

iesaista

grupu

Šādi eksperti neveic novērtējumu, nesniedz konsultācijas un nepiedalās tādu jautājumu izskatīšanā, saistībā ar kuriem viņiem ir interešu konflikts.

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts

24. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Papildus Finanšu regulas [165. panta] noteikumiem Komisija
  un
  Aģentūra var īstenot kopīga iepirkuma procedūras ar Eiropas Kosmosa aģentūru vai citām starptautiskām organizācijām, kas iesaistītas Programmas komponentu īstenošanā. | 1.   Papildus Finanšu regulas [165. panta] noteikumiem Komisija
  vai
  Aģentūra var īstenot kopīga iepirkuma procedūras ar Eiropas Kosmosa aģentūru vai citām starptautiskām organizācijām, kas iesaistītas Programmas komponentu īstenošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Papildus Finanšu regulas [165. panta] noteikumiem Komisija
  un
  Aģentūra var īstenot kopīga iepirkuma procedūras ar Eiropas Kosmosa aģentūru vai citām starptautiskām organizācijām, kas iesaistītas Programmas komponentu īstenošanā.

1.   Papildus Finanšu regulas [165. panta] noteikumiem Komisija
  vai
  Aģentūra var īstenot kopīga iepirkuma procedūras ar Eiropas Kosmosa aģentūru vai citām starptautiskām organizācijām, kas iesaistītas Programmas komponentu īstenošanā.

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

27. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | strikts uzdevumu un pienākumu sadalījums starp Programmas īstenošanā iesaistītajām struktūrām, jo īpaši starp dalībvalstīm, Komisiju, Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

strikts uzdevumu un pienākumu sadalījums starp Programmas īstenošanā iesaistītajām struktūrām, jo īpaši starp dalībvalstīm, Komisiju, Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru;

| (a) | strikts uzdevumu un pienākumu sadalījums starp Programmas īstenošanā iesaistītajām struktūrām, jo īpaši starp dalībvalstīm, Komisiju, Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru
  , pamatojoties uz katras struktūras kompetenci, uzlabojot pārredzamību, efektivitāti un izmaksu efektivitāti un novēršot darbību pārklāšanos
  ; |
| --- | --- |

(a)

strikts uzdevumu un pienākumu sadalījums starp Programmas īstenošanā iesaistītajām struktūrām, jo īpaši starp dalībvalstīm, Komisiju, Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru
  , pamatojoties uz katras struktūras kompetenci, uzlabojot pārredzamību, efektivitāti un izmaksu efektivitāti un novēršot darbību pārklāšanos
  ;

, pamatojoties uz katras struktūras kompetenci, uzlabojot pārredzamību, efektivitāti un izmaksu efektivitāti un novēršot darbību pārklāšanos

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

27. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | stingra Programmas kontrole, tostarp tas, ka visas struktūras stingri ievēro izmaksas un
  grafiku
  savās attiecīgajās
  kompetences
  jomās saskaņā ar šo regulu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

stingra Programmas kontrole, tostarp tas, ka visas struktūras stingri ievēro izmaksas un
  grafiku
  savās attiecīgajās
  kompetences
  jomās saskaņā ar šo regulu;

grafiku

kompetences

| (b) | stingra Programmas kontrole, tostarp tas, ka visas struktūras stingri ievēro izmaksas un
  tehnisko sniegumu
  savās attiecīgajās
  atbildības
  jomās saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

(b)

stingra Programmas kontrole, tostarp tas, ka visas struktūras stingri ievēro izmaksas un
  tehnisko sniegumu
  savās attiecīgajās
  atbildības
  jomās saskaņā ar šo regulu;

tehnisko sniegumu

atbildības

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

27. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | tas, ka sistemātiski tiek ņemtas vērā Programmas komponentu sniegto pakalpojumu izmantotāju vajadzības, kā arī ar šiem pakalpojumiem saistītā zinātnes un tehnoloģiju attīstība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

tas, ka sistemātiski tiek ņemtas vērā Programmas komponentu sniegto pakalpojumu izmantotāju vajadzības, kā arī ar šiem pakalpojumiem saistītā zinātnes un tehnoloģiju attīstība;

| (d) | tas, ka sistemātiski tiek ņemtas vērā Programmas komponentu sniegto pakalpojumu izmantotāju vajadzības, kā arī ar šiem pakalpojumiem saistītā zinātnes un tehnoloģiju attīstība
  , tajā skaitā konsultējoties ar padomdevējiem lietotāju forumiem valstu un Savienības līmenī
  ; |
| --- | --- |

(d)

tas, ka sistemātiski tiek ņemtas vērā Programmas komponentu sniegto pakalpojumu izmantotāju vajadzības, kā arī ar šiem pakalpojumiem saistītā zinātnes un tehnoloģiju attīstība
  , tajā skaitā konsultējoties ar padomdevējiem lietotāju forumiem valstu un Savienības līmenī
  ;

, tajā skaitā konsultējoties ar padomdevējiem lietotāju forumiem valstu un Savienības līmenī

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 2. punkts

28. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija vai, 30. pantā minēto uzdevumu vajadzībām, Aģentūra var uzticēt konkrētus uzdevumus dalībvalstīm vai
  valstu aģentūrām,
  vai šo dalībvalstu
  vai valstu aģentūru
  grupām. Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu raitu Programmas darbību un veicinātu pakalpojumu izmantošanu, tostarp palīdzot aizsargāt frekvences, kas vajadzīgas šai Programmai. | 2.   Komisija vai, 30. pantā minēto uzdevumu vajadzībām, Aģentūra var uzticēt konkrētus uzdevumus dalībvalstīm vai šo dalībvalstu grupām,
  ievērojot īpašu vienošanos katrā atsevišķā gadījumā
  . Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu raitu Programmas darbību un veicinātu pakalpojumu izmantošanu, tostarp
  atbilstīgā līmenī
  palīdzot aizsargāt frekvences, kas vajadzīgas šai Programmai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija vai, 30. pantā minēto uzdevumu vajadzībām, Aģentūra var uzticēt konkrētus uzdevumus dalībvalstīm vai
  valstu aģentūrām,
  vai šo dalībvalstu
  vai valstu aģentūru
  grupām. Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu raitu Programmas darbību un veicinātu pakalpojumu izmantošanu, tostarp palīdzot aizsargāt frekvences, kas vajadzīgas šai Programmai.

2.   Komisija vai, 30. pantā minēto uzdevumu vajadzībām, Aģentūra var uzticēt konkrētus uzdevumus dalībvalstīm vai šo dalībvalstu grupām,
  ievērojot īpašu vienošanos katrā atsevišķā gadījumā
  . Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu raitu Programmas darbību un veicinātu pakalpojumu izmantošanu, tostarp
  atbilstīgā līmenī
  palīdzot aizsargāt frekvences, kas vajadzīgas šai Programmai.

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 2.a punkts (jauns)

28. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dalībvalstis īsteno proaktīvu un saskaņotu apspriešanos ar galalietotāju kopienām, jo īpaši attiecībā uz Galileo, EGNOS un Copernicus, tostarp izmantojot padomdevējus lietotāju forumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Dalībvalstis īsteno proaktīvu un saskaņotu apspriešanos ar galalietotāju kopienām, jo īpaši attiecībā uz Galileo, EGNOS un Copernicus, tostarp izmantojot padomdevējus lietotāju forumus.

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 1. punkts

29. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai ir vispārēja atbildība par Programmas īstenošanu
  , tostarp
  drošības jomā. Tā saskaņā ar šo regulu nosaka Programmas prioritātes un ilgtermiņa attīstību un uzrauga tās īstenošanu, pienācīgi ņemot vērā tās ietekmi uz citiem Savienības rīcībpolitikas virzieniem. | 1.   Komisijai ir vispārēja atbildība par Programmas īstenošanu
  un atbildība
  drošības jomā
  par tiem Programmas komponentiem, kas nav uzticēti Aģentūrai saskaņā ar 30. pantu
  . Tā saskaņā ar šo regulu nosaka Programmas prioritātes un ilgtermiņa attīstību un uzrauga tās īstenošanu, pienācīgi ņemot vērā tās ietekmi uz citiem Savienības rīcībpolitikas virzieniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisijai ir vispārēja atbildība par Programmas īstenošanu
  , tostarp
  drošības jomā. Tā saskaņā ar šo regulu nosaka Programmas prioritātes un ilgtermiņa attīstību un uzrauga tās īstenošanu, pienācīgi ņemot vērā tās ietekmi uz citiem Savienības rīcībpolitikas virzieniem.

1.   Komisijai ir vispārēja atbildība par Programmas īstenošanu
  un atbildība
  drošības jomā
  par tiem Programmas komponentiem, kas nav uzticēti Aģentūrai saskaņā ar 30. pantu
  . Tā saskaņā ar šo regulu nosaka Programmas prioritātes un ilgtermiņa attīstību un uzrauga tās īstenošanu, pienācīgi ņemot vērā tās ietekmi uz citiem Savienības rīcībpolitikas virzieniem.

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 2. punkts

29. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija pārvalda Programmas komponentu gadījumā, ja šāda pārvaldība nav uzticēta
  citai struktūrai
  . | 2.   Komisija pārvalda Programmas komponentu gadījumā, ja šāda pārvaldība nav uzticēta
  citām struktūrām, kas minētas 30., 31. un 32. pantā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija pārvalda Programmas komponentu gadījumā, ja šāda pārvaldība nav uzticēta
  citai struktūrai
  .

2.   Komisija pārvalda Programmas komponentu gadījumā, ja šāda pārvaldība nav uzticēta
  citām struktūrām, kas minētas 30., 31. un 32. pantā
  .

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 3. punkts

29. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija nodrošina skaidru uzdevumu sadalījumu starp dažādām Programmā iesaistītajām struktūrām un koordinē šo struktūru darbību. | 3.   Komisija nodrošina skaidru uzdevumu sadalījumu starp dažādām Programmā iesaistītajām struktūrām un koordinē šo struktūru darbību
  , kā arī nodrošina pilnīgu Savienības interešu aizsardzību, pareizu tās līdzekļu pārvaldību un tās noteikumu piemērošanu, jo īpaši to, kas saistīti ar iepirkumu. Tādēļ Komisija ar Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru noslēdz finanšu pamatpartnerības nolīgumu, kas ir saistīts ar šīm divām struktūrām uzticētajiem uzdevumiem, kā minēts 31.a pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija nodrošina skaidru uzdevumu sadalījumu starp dažādām Programmā iesaistītajām struktūrām un koordinē šo struktūru darbību.

3.   Komisija nodrošina skaidru uzdevumu sadalījumu starp dažādām Programmā iesaistītajām struktūrām un koordinē šo struktūru darbību
  , kā arī nodrošina pilnīgu Savienības interešu aizsardzību, pareizu tās līdzekļu pārvaldību un tās noteikumu piemērošanu, jo īpaši to, kas saistīti ar iepirkumu. Tādēļ Komisija ar Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru noslēdz finanšu pamatpartnerības nolīgumu, kas ir saistīts ar šīm divām struktūrām uzticētajiem uzdevumiem, kā minēts 31.a pantā.

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 3.a punkts (jauns)

29. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija saskaņā ar 105. pantu pieņem deleģētos aktus attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par kosmisko laikapstākļu un NEO funkciju darbību un pārvaldību un GOVSATCOM. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Komisija saskaņā ar 105. pantu pieņem deleģētos aktus attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par kosmisko laikapstākļu un NEO funkciju darbību un pārvaldību un GOVSATCOM.

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 4. punkts – 1. daļa

29. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja tas vajadzīgs, lai nodrošinātu raitu Programmas darbību un Programmas komponentu pakalpojumu netraucētu sniegšanu, Komisija pēc apspriešanās ar lietotājiem un visām citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, izmantojot
  īstenošanas
  aktus, nosaka
  tehniskās un darbības specifikācijas
  , kas vajadzīgas minēto komponentu un to sniegto pakalpojumu īstenošanai un attīstībai. Kad Komisija nosaka minētās
  tehniskās un darbības specifikācijas
  , tā tiecas nesamazināt vispārējo drošības līmeni un izpildīt prasību nodrošināt atpakaļsaderību. | Ja tas vajadzīgs, lai nodrošinātu raitu Programmas darbību un Programmas komponentu pakalpojumu netraucētu sniegšanu, Komisija pēc apspriešanās ar lietotājiem un visām citām attiecīgajām ieinteresētajām personām,
  tajā skaitā nākamā posma sektoru,
  izmantojot
  deleģētos
  aktus, nosaka
  augsta līmeņa prasības
  , kas vajadzīgas minēto komponentu un to sniegto pakalpojumu īstenošanai un attīstībai. Kad Komisija nosaka minētās
  augsta līmeņa prasības
  , tā tiecas nesamazināt vispārējo drošības līmeni un izpildīt prasību nodrošināt atpakaļsaderību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja tas vajadzīgs, lai nodrošinātu raitu Programmas darbību un Programmas komponentu pakalpojumu netraucētu sniegšanu, Komisija pēc apspriešanās ar lietotājiem un visām citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, izmantojot
  īstenošanas
  aktus, nosaka
  tehniskās un darbības specifikācijas
  , kas vajadzīgas minēto komponentu un to sniegto pakalpojumu īstenošanai un attīstībai. Kad Komisija nosaka minētās
  tehniskās un darbības specifikācijas
  , tā tiecas nesamazināt vispārējo drošības līmeni un izpildīt prasību nodrošināt atpakaļsaderību.

īstenošanas

tehniskās un darbības specifikācijas

tehniskās un darbības specifikācijas

Ja tas vajadzīgs, lai nodrošinātu raitu Programmas darbību un Programmas komponentu pakalpojumu netraucētu sniegšanu, Komisija pēc apspriešanās ar lietotājiem un visām citām attiecīgajām ieinteresētajām personām,
  tajā skaitā nākamā posma sektoru,
  izmantojot
  deleģētos
  aktus, nosaka
  augsta līmeņa prasības
  , kas vajadzīgas minēto komponentu un to sniegto pakalpojumu īstenošanai un attīstībai. Kad Komisija nosaka minētās
  augsta līmeņa prasības
  , tā tiecas nesamazināt vispārējo drošības līmeni un izpildīt prasību nodrošināt atpakaļsaderību.

tajā skaitā nākamā posma sektoru,

deleģētos

augsta līmeņa prasības

augsta līmeņa prasības

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 4. punkts – 2. daļa

29. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Minētos īstenošanas
  aktus pieņem saskaņā ar
  107
  . 
  panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru
  . | Šos deleģētos
  aktus pieņem saskaņā ar
  21
  . 
  pantu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Minētos īstenošanas
  aktus pieņem saskaņā ar
  107
  . 
  panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru
  .

Minētos īstenošanas

107

panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru

Šos deleģētos
  aktus pieņem saskaņā ar
  21
  . 
  pantu
  .

Šos deleģētos

21

pantu

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 5. punkts

29. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Komisija
  veicina un nodrošina Programmas komponentu sniegto datu un pakalpojumu ieviešanu un izmantošanu publiskajā un privātajā sektorā, tostarp atbalstot minēto pakalpojumu atbilstīgu izstrādi un gādājot par vides stabilitāti ilgtermiņā. Tā pilnveido sinerģiju starp dažādu Programmas komponentu lietojumiem. Tā
  nodrošina Programmas un citu Savienības darbību un programmu papildināmību, saskaņotību, sinerģiju un saiknes starp tām. | 5.   Komisija nodrošina Programmas un citu Savienības darbību un programmu papildināmību, saskaņotību, sinerģiju un saiknes starp tām.
  Tā ciešā sadarbībā ar Aģentūru un attiecīgā gadījumā ar Eiropas Kosmosa aģentūru un Copernicus pilnvarotajām struktūrām atbalsta un veicina: |
| | — | darbības, kas saistītas ar Programmas komponentu sniegto pakalpojumu ieviešanu un izmantošanu publiskajā un privātajā sektorā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Komisija
  veicina un nodrošina Programmas komponentu sniegto datu un pakalpojumu ieviešanu un izmantošanu publiskajā un privātajā sektorā, tostarp atbalstot minēto pakalpojumu atbilstīgu izstrādi un gādājot par vides stabilitāti ilgtermiņā. Tā pilnveido sinerģiju starp dažādu Programmas komponentu lietojumiem. Tā
  nodrošina Programmas un citu Savienības darbību un programmu papildināmību, saskaņotību, sinerģiju un saiknes starp tām.

5.   Komisija nodrošina Programmas un citu Savienības darbību un programmu papildināmību, saskaņotību, sinerģiju un saiknes starp tām.
  Tā ciešā sadarbībā ar Aģentūru un attiecīgā gadījumā ar Eiropas Kosmosa aģentūru un Copernicus pilnvarotajām struktūrām atbalsta un veicina:

—

darbības, kas saistītas ar Programmas komponentu sniegto pakalpojumu ieviešanu un izmantošanu publiskajā un privātajā sektorā.

darbības, kas saistītas ar Programmas komponentu sniegto pakalpojumu ieviešanu un izmantošanu publiskajā un privātajā sektorā.

| — | sinerģiju veidošanos starp lietotnēm; |
| --- | --- |

—

sinerģiju veidošanos starp lietotnēm;

sinerģiju veidošanos starp lietotnēm;

| — | minēto pakalpojumu atbilstīgu attīstību; |
| --- | --- |

—

minēto pakalpojumu atbilstīgu attīstību;

minēto pakalpojumu atbilstīgu attīstību;

| — | stabilas ilgtermiņa vides veicināšanu. |
| --- | --- |

—

stabilas ilgtermiņa vides veicināšanu.

stabilas ilgtermiņa vides veicināšanu.

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 6. punkts

29. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Attiecīgā gadījumā tā nodrošina koordināciju ar darbībām, kuras kosmosa nozarē tiek veiktas Savienības, valstu un starptautiskā līmenī. Tā mudina dalībvalstis uz savstarpēju sadarbību un veicina dalībvalstu tehnoloģisko spēju un kosmosa jomā veiktās izstrādes konverģenci. | 6.   Attiecīgā gadījumā
  un sadarbībā ar Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru
  tā nodrošina koordināciju ar darbībām, kuras kosmosa nozarē tiek veiktas Savienības, valstu un starptautiskā līmenī. Tā mudina dalībvalstis uz savstarpēju sadarbību un veicina dalībvalstu tehnoloģisko spēju un kosmosa jomā veiktās izstrādes konverģenci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Attiecīgā gadījumā tā nodrošina koordināciju ar darbībām, kuras kosmosa nozarē tiek veiktas Savienības, valstu un starptautiskā līmenī. Tā mudina dalībvalstis uz savstarpēju sadarbību un veicina dalībvalstu tehnoloģisko spēju un kosmosa jomā veiktās izstrādes konverģenci.

6.   Attiecīgā gadījumā
  un sadarbībā ar Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru
  tā nodrošina koordināciju ar darbībām, kuras kosmosa nozarē tiek veiktas Savienības, valstu un starptautiskā līmenī. Tā mudina dalībvalstis uz savstarpēju sadarbību un veicina dalībvalstu tehnoloģisko spēju un kosmosa jomā veiktās izstrādes konverģenci.

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

30. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | veicināt un nodrošināt Programmas komponentu sniegto datu un pakalpojumu ieviešanu un izmantošanu, tostarp pakārtoto lietotņu un pakalpojumu izstrādi, balstoties uz Programmas komponentiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

veicināt un nodrošināt Programmas komponentu sniegto datu un pakalpojumu ieviešanu un izmantošanu, tostarp pakārtoto lietotņu un pakalpojumu izstrādi, balstoties uz Programmas komponentiem;

veicināt un nodrošināt Programmas komponentu sniegto datu un pakalpojumu ieviešanu un izmantošanu, tostarp pakārtoto lietotņu un pakalpojumu izstrādi, balstoties uz Programmas komponentiem;

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

30. pants – 1. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | īstenot pasākumus, lai atbalstītu inovatīvu Savienības kosmosa nozari saskaņā ar 6. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bb)

(bb)

īstenot pasākumus, lai atbalstītu inovatīvu Savienības kosmosa nozari saskaņā ar 6. pantu;

īstenot pasākumus, lai atbalstītu inovatīvu Savienības kosmosa nozari saskaņā ar 6. pantu;

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts – bc apakšpunkts (jauns)

30. pants – 1. punkts – bc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bc) | atbalstīt piekļuvi finansējumam, izmantojot finanšu instrumentus saskaņā ar III sadaļu un InvestEU, kā arī sadarbībā ar EIB, izmantojot finanšu instrumentus, ko tā izveidojusi jo īpaši MVU atbalstam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bc)

(bc)

atbalstīt piekļuvi finansējumam, izmantojot finanšu instrumentus saskaņā ar III sadaļu un InvestEU, kā arī sadarbībā ar EIB, izmantojot finanšu instrumentus, ko tā izveidojusi jo īpaši MVU atbalstam;

atbalstīt piekļuvi finansējumam, izmantojot finanšu instrumentus saskaņā ar III sadaļu un InvestEU, kā arī sadarbībā ar EIB, izmantojot finanšu instrumentus, ko tā izveidojusi jo īpaši MVU atbalstam;

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

30. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | veikt saziņas un popularizēšanas darbības un ar Galileo
  un
  EGNOS piedāvāto pakalpojumu komercializāciju saistītas darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

veikt saziņas un popularizēšanas darbības un ar Galileo
  un
  EGNOS piedāvāto pakalpojumu komercializāciju saistītas darbības;

un

| (c) | veikt saziņas un popularizēšanas darbības un
  jo īpaši
  ar Galileo, EGNOS
  un Copernicus
  piedāvāto pakalpojumu komercializāciju saistītas darbības; |
| --- | --- |

(c)

veikt saziņas un popularizēšanas darbības un
  jo īpaši
  ar Galileo, EGNOS
  un Copernicus
  piedāvāto pakalpojumu komercializāciju saistītas darbības;

jo īpaši

un Copernicus

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

30. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | attiecībā uz Galileo un EGNOS: pārvaldīt EGNOS un Galileo, kā minēts 43. pantā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

attiecībā uz Galileo un EGNOS: pārvaldīt EGNOS un Galileo, kā minēts 43. pantā;

attiecībā uz Galileo un EGNOS: pārvaldīt EGNOS un Galileo, kā minēts 43. pantā;

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

30. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | sniegt Komisijai tehnisko zinātību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

sniegt Komisijai tehnisko zinātību.

| (d) | sniegt Komisijai tehnisko zinātību
  , izvairoties no dublēšanās ar ESA uzdevumiem saskaņā ar 27. un 31. pantu
  . |
| --- | --- |

(d)

sniegt Komisijai tehnisko zinātību
  , izvairoties no dublēšanās ar ESA uzdevumiem saskaņā ar 27. un 31. pantu
  .

, izvairoties no dublēšanās ar ESA uzdevumiem saskaņā ar 27. un 31. pantu

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

30. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pārvaldīt EGNOS un Galileo ekspluatāciju, kā minēts 43. pantā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

(a)

pārvaldīt EGNOS un Galileo ekspluatāciju, kā minēts 43. pantā;

pārvaldīt EGNOS un Galileo ekspluatāciju, kā minēts 43. pantā;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

30. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | sniegt ieteikumus Komisijai par kosmosa jomas prioritātēm programmā “Apvārsnis Eiropa” un piedalīties tās īstenošanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

sniegt ieteikumus Komisijai par kosmosa jomas prioritātēm programmā “Apvārsnis Eiropa” un piedalīties tās īstenošanā;

sniegt ieteikumus Komisijai par kosmosa jomas prioritātēm programmā “Apvārsnis Eiropa” un piedalīties tās īstenošanā;

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

30. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | īstenot darbības, kas saistītas ar tādu lejupējo lietojumu un pakalpojumu izstrādi, kuri balstās uz Programmas komponentiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

(c)

īstenot darbības, kas saistītas ar tādu lejupējo lietojumu un pakalpojumu izstrādi, kuri balstās uz Programmas komponentiem.

īstenot darbības, kas saistītas ar tādu lejupējo lietojumu un pakalpojumu izstrādi, kuri balstās uz Programmas komponentiem.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 3. punkts

30. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija var uzticēt Aģentūrai citus uzdevumus,
  tostarp veikt saziņas, popularizēšanas
  un
  datu un informācijas tirgvedības darbības, kā arī citas darbības, kas saistītas ar lietotāju loka paplašināšanu, attiecībā uz citiem
  Programmas
  komponentiem, ne tikai Galileo un EGNOS
  . | 3.   Komisija var uzticēt Aģentūrai citus uzdevumus,
  izvairoties no dublēšanās
  un
  pamatojoties uz uzlabotu efektivitāti
  Programmas
  mērķu īstenošanā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija var uzticēt Aģentūrai citus uzdevumus,
  tostarp veikt saziņas, popularizēšanas
  un
  datu un informācijas tirgvedības darbības, kā arī citas darbības, kas saistītas ar lietotāju loka paplašināšanu, attiecībā uz citiem
  Programmas
  komponentiem, ne tikai Galileo un EGNOS
  .

3.   Komisija var uzticēt Aģentūrai citus uzdevumus,
  izvairoties no dublēšanās
  un
  pamatojoties uz uzlabotu efektivitāti
  Programmas
  mērķu īstenošanā
  .

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 3.a punkts (jauns)

30. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Lai izpildītu uzticētos uzdevumus, Aģentūra var noslēgt partnerības nolīgumus vai citus nolīgumus ar valstu kosmosa aģentūrām, to grupu vai ar citām struktūrām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Lai izpildītu uzticētos uzdevumus, Aģentūra var noslēgt partnerības nolīgumus vai citus nolīgumus ar valstu kosmosa aģentūrām, to grupu vai ar citām struktūrām.

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 4. punkts

30. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija 2. un 3. punktā minētos uzdevumus uztic, izmantojot iemaksu nolīgumu saskaņā ar Finanšu regulas [2. panta 18. punktu] un [VI sadaļu]. | 4.   Komisija 2. un 3. punktā minētos uzdevumus uztic, izmantojot iemaksu nolīgumu saskaņā ar Finanšu regulas [2. panta 18. punktu] un [VI sadaļu]
  , un pārskata tos saskaņā ar šīs regulas 102. panta 6. punktu, jo īpaši attiecībā uz Copernicus komponentu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija 2. un 3. punktā minētos uzdevumus uztic, izmantojot iemaksu nolīgumu saskaņā ar Finanšu regulas [2. panta 18. punktu] un [VI sadaļu].

4.   Komisija 2. un 3. punktā minētos uzdevumus uztic, izmantojot iemaksu nolīgumu saskaņā ar Finanšu regulas [2. panta 18. punktu] un [VI sadaļu]
  , un pārskata tos saskaņā ar šīs regulas 102. panta 6. punktu, jo īpaši attiecībā uz Copernicus komponentu
  .

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 4.a punkts (jauns)

30. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Uzticot Aģentūrai uzdevumus, Komisija nodrošina pienācīgu finansējumu attiecīgo uzdevumu pārvaldībai un izpildei, tostarp atbilstošus cilvēkresursus un administratīvos resursus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Uzticot Aģentūrai uzdevumus, Komisija nodrošina pienācīgu finansējumu attiecīgo uzdevumu pārvaldībai un izpildei, tostarp atbilstošus cilvēkresursus un administratīvos resursus.

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

31. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | attiecībā uz Copernicus: Copernicus kosmiskās infrastruktūras izstrāde, projektēšana, izbūve un ekspluatācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

attiecībā uz Copernicus: Copernicus kosmiskās infrastruktūras izstrāde, projektēšana, izbūve un ekspluatācija;

| (a) | attiecībā uz Copernicus: Copernicus kosmiskās
  un zemes
  infrastruktūras izstrāde, projektēšana, izbūve un ekspluatācija; |
| --- | --- |

(a)

attiecībā uz Copernicus: Copernicus kosmiskās
  un zemes
  infrastruktūras izstrāde, projektēšana, izbūve un ekspluatācija;

un zemes

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

31. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | attiecībā uz Galileo un EGNOS: sistēmu
  attīstība
  , zemes segmenta
  attīstīšana, satelītu projektēšana
  un
  izstrāde
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

attiecībā uz Galileo un EGNOS: sistēmu
  attīstība
  , zemes segmenta
  attīstīšana, satelītu projektēšana
  un
  izstrāde
  ;

attīstība

attīstīšana, satelītu projektēšana

izstrāde

| (b) | attiecībā uz Galileo un EGNOS:
  atbalsts Aģentūrai tās pamatuzdevumu izpildē. Ja tas paredzēts konkrētos nolīgumos, kas noslēgti starp Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru, iepirkumu veikšana Aģentūras vārdā un uzdevumā par
  sistēmu
  attīstību
  , zemes segmenta
  projektēšanu un attīstīšanu
  un
  kosmosa segmenta projektēšanu un attīstīšanu
  ; |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz Galileo un EGNOS:
  atbalsts Aģentūrai tās pamatuzdevumu izpildē. Ja tas paredzēts konkrētos nolīgumos, kas noslēgti starp Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru, iepirkumu veikšana Aģentūras vārdā un uzdevumā par
  sistēmu
  attīstību
  , zemes segmenta
  projektēšanu un attīstīšanu
  un
  kosmosa segmenta projektēšanu un attīstīšanu
  ;

atbalsts Aģentūrai tās pamatuzdevumu izpildē. Ja tas paredzēts konkrētos nolīgumos, kas noslēgti starp Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru, iepirkumu veikšana Aģentūras vārdā un uzdevumā par

attīstību

projektēšanu un attīstīšanu

kosmosa segmenta projektēšanu un attīstīšanu

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

31. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | attiecībā uz visiem Programmas komponentiem: pētniecības un izstrādes darbības
  savas kompetences jomās
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

attiecībā uz visiem Programmas komponentiem: pētniecības un izstrādes darbības
  savas kompetences jomās
  .

savas kompetences jomās

| (c) | attiecībā uz visiem Programmas komponentiem: pētniecības un izstrādes darbības
  attiecībā uz Programmas komponentu infrastruktūru
  . |
| --- | --- |

(c)

attiecībā uz visiem Programmas komponentiem: pētniecības un izstrādes darbības
  attiecībā uz Programmas komponentu infrastruktūru
  .

attiecībā uz Programmas komponentu infrastruktūru

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

31. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | dalībvalstu sadarbības sekmēšana un dalībvalstu tehnoloģisko spēju un kosmosa jomā veiktās izstrādes konverģences veicināšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

dalībvalstu sadarbības sekmēšana un dalībvalstu tehnoloģisko spēju un kosmosa jomā veiktās izstrādes konverģences veicināšana;

dalībvalstu sadarbības sekmēšana un dalībvalstu tehnoloģisko spēju un kosmosa jomā veiktās izstrādes konverģences veicināšana;

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 2. punkts

31. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Komisija ar Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru noslēdz finanšu pamatpartnerības nolīgumu, kā paredzēts Finanšu regulas [130. pantā]. Finanšu pamatpartnerības nolīgumā: | svītrots |
| — | skaidri nosaka Eiropas Kosmosa aģentūras pienākumus un saistības attiecībā uz Programmu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  Komisija ar Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru noslēdz finanšu pamatpartnerības nolīgumu, kā paredzēts Finanšu regulas [130. pantā]. Finanšu pamatpartnerības nolīgumā:

svītrots

svītrots

—

skaidri nosaka Eiropas Kosmosa aģentūras pienākumus un saistības attiecībā uz Programmu;

skaidri nosaka Eiropas Kosmosa aģentūras pienākumus un saistības attiecībā uz Programmu;

| — | prasa, lai Eiropas Kosmosa aģentūra izpildītu Savienības programmas drošības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz klasificētas informācijas apstrādi; |
| --- | --- |

—

prasa, lai Eiropas Kosmosa aģentūra izpildītu Savienības programmas drošības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz klasificētas informācijas apstrādi;

prasa, lai Eiropas Kosmosa aģentūra izpildītu Savienības programmas drošības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz klasificētas informācijas apstrādi;

| — | paredz nosacījumus par Eiropas Kosmosa aģentūrai uzticēto līdzekļu pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu, pārvaldības procedūrām, gaidāmajiem rezultātiem, kas mērāmi ar veikuma rādītājiem, pasākumiem, kas piemērojami gadījumā, ja līgumu izpilde ir nepilnīga vai krāpnieciska izmaksu, grafika un rezultātu ziņā, kā arī saziņas stratēģiju un noteikumiem par īpašumtiesībām uz visiem materiālajiem un nemateriālajiem aktīviem; šie nosacījumi atbilst šīs regulas III un V sadaļai un Finanšu regulai; |
| --- | --- |

—

paredz nosacījumus par Eiropas Kosmosa aģentūrai uzticēto līdzekļu pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu, pārvaldības procedūrām, gaidāmajiem rezultātiem, kas mērāmi ar veikuma rādītājiem, pasākumiem, kas piemērojami gadījumā, ja līgumu izpilde ir nepilnīga vai krāpnieciska izmaksu, grafika un rezultātu ziņā, kā arī saziņas stratēģiju un noteikumiem par īpašumtiesībām uz visiem materiālajiem un nemateriālajiem aktīviem; šie nosacījumi atbilst šīs regulas III un V sadaļai un Finanšu regulai;

paredz nosacījumus par Eiropas Kosmosa aģentūrai uzticēto līdzekļu pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu, pārvaldības procedūrām, gaidāmajiem rezultātiem, kas mērāmi ar veikuma rādītājiem, pasākumiem, kas piemērojami gadījumā, ja līgumu izpilde ir nepilnīga vai krāpnieciska izmaksu, grafika un rezultātu ziņā, kā arī saziņas stratēģiju un noteikumiem par īpašumtiesībām uz visiem materiālajiem un nemateriālajiem aktīviem; šie nosacījumi atbilst šīs regulas III un V sadaļai un Finanšu regulai;

| — | prasa Komisijas un, attiecīgā gadījumā, Aģentūras piedalīšanos Eiropas Kosmosa aģentūras Piedāvājumu izvērtēšanas padomes sanāksmēs, kas attiecas uz Programmu; |
| --- | --- |

—

prasa Komisijas un, attiecīgā gadījumā, Aģentūras piedalīšanos Eiropas Kosmosa aģentūras Piedāvājumu izvērtēšanas padomes sanāksmēs, kas attiecas uz Programmu;

prasa Komisijas un, attiecīgā gadījumā, Aģentūras piedalīšanos Eiropas Kosmosa aģentūras Piedāvājumu izvērtēšanas padomes sanāksmēs, kas attiecas uz Programmu;

| — | paredz uzraudzības un kontroles pasākumus, kas jo īpaši ietver izmaksu prognozēšanas sistēmu, sistemātisku informācijas sniegšanu Komisijai vai, attiecīgā gadījumā, Aģentūrai par izmaksām un grafiku un gadījumā, ja notiek novirzīšanās no plānotā budžeta, izpildes un grafika, koriģējošus pasākumus, ar ko nodrošina uzticēto uzdevumu izpildi piešķirtā budžeta robežās, un sankcijas pret Eiropas Kosmosa aģentūru, ja šī novirzīšanās uz to ir tieši attiecināma; |
| --- | --- |

—

paredz uzraudzības un kontroles pasākumus, kas jo īpaši ietver izmaksu prognozēšanas sistēmu, sistemātisku informācijas sniegšanu Komisijai vai, attiecīgā gadījumā, Aģentūrai par izmaksām un grafiku un gadījumā, ja notiek novirzīšanās no plānotā budžeta, izpildes un grafika, koriģējošus pasākumus, ar ko nodrošina uzticēto uzdevumu izpildi piešķirtā budžeta robežās, un sankcijas pret Eiropas Kosmosa aģentūru, ja šī novirzīšanās uz to ir tieši attiecināma;

paredz uzraudzības un kontroles pasākumus, kas jo īpaši ietver izmaksu prognozēšanas sistēmu, sistemātisku informācijas sniegšanu Komisijai vai, attiecīgā gadījumā, Aģentūrai par izmaksām un grafiku un gadījumā, ja notiek novirzīšanās no plānotā budžeta, izpildes un grafika, koriģējošus pasākumus, ar ko nodrošina uzticēto uzdevumu izpildi piešķirtā budžeta robežās, un sankcijas pret Eiropas Kosmosa aģentūru, ja šī novirzīšanās uz to ir tieši attiecināma;

| — | nosaka principus, kuri attiecas uz Eiropas Kosmosa aģentūrai maksājamo atlīdzību, kas ir samērīga ar veicamo uzdevumu sarežģītību, atbilst tirgus cenām un citu iesaistīto struktūru, tostarp Savienības, maksām un attiecīgā gadījumā var būt pamatota uz veikuma rādītājiem; minētās maksas nedrīkst segt vispārējās pieskaitāmās izmaksas, kas nav saistītas ar darbībām, kuras Eiropas Kosmosa aģentūrai uzticējusi Savienība. |
| --- | --- |

—

nosaka principus, kuri attiecas uz Eiropas Kosmosa aģentūrai maksājamo atlīdzību, kas ir samērīga ar veicamo uzdevumu sarežģītību, atbilst tirgus cenām un citu iesaistīto struktūru, tostarp Savienības, maksām un attiecīgā gadījumā var būt pamatota uz veikuma rādītājiem; minētās maksas nedrīkst segt vispārējās pieskaitāmās izmaksas, kas nav saistītas ar darbībām, kuras Eiropas Kosmosa aģentūrai uzticējusi Savienība.

nosaka principus, kuri attiecas uz Eiropas Kosmosa aģentūrai maksājamo atlīdzību, kas ir samērīga ar veicamo uzdevumu sarežģītību, atbilst tirgus cenām un citu iesaistīto struktūru, tostarp Savienības, maksām un attiecīgā gadījumā var būt pamatota uz veikuma rādītājiem; minētās maksas nedrīkst segt vispārējās pieskaitāmās izmaksas, kas nav saistītas ar darbībām, kuras Eiropas Kosmosa aģentūrai uzticējusi Savienība.

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 3. punkts

31. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.
     
  Šā panta 2. punktā minētā finanšu pamatpartnerības nolīguma noslēgšana ir atkarīga no tā, vai Eiropas Kosmosa aģentūrā ir izveidotas iekšējās struktūras un darbības metode, jo īpaši attiecībā uz lēmumu pieņemšanu, pārvaldības metodēm un atbildību, kas ļauj nodrošināt Savienības interešu maksimālu aizsardzību un tās lēmumu izpildi, tostarp attiecībā uz darbībām, kuras finansē Eiropas Kosmosa aģentūra un kuras ietekmē uz Programmu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.
     
  Šā panta 2. punktā minētā finanšu pamatpartnerības nolīguma noslēgšana ir atkarīga no tā, vai Eiropas Kosmosa aģentūrā ir izveidotas iekšējās struktūras un darbības metode, jo īpaši attiecībā uz lēmumu pieņemšanu, pārvaldības metodēm un atbildību, kas ļauj nodrošināt Savienības interešu maksimālu aizsardzību un tās lēmumu izpildi, tostarp attiecībā uz darbībām, kuras finansē Eiropas Kosmosa aģentūra un kuras ietekmē uz Programmu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 4. punkts

31. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Neskarot 4. punktā minēto finanšu pamatpartnerības nolīgumu, Komisija vai Aģentūra var lūgt Eiropas Kosmosa aģentūru nodrošināt tehnisko zinātību un informāciju, kas vajadzīga, lai veiktu uzdevumus, kas tām ir uzticēti ar šo regulu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.
     
  Neskarot 4. punktā minēto finanšu pamatpartnerības nolīgumu, Komisija vai Aģentūra var lūgt Eiropas Kosmosa aģentūru nodrošināt tehnisko zinātību un informāciju, kas vajadzīga, lai veiktu uzdevumus, kas tām ir uzticēti ar šo regulu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31.a pants (jauns)

31.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 31.a pants |
| | Finanšu pamatpartnerības nolīgums |
| | 1.
     
  Komisija ar Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru noslēdz finanšu pamatpartnerības nolīgumu, kā paredzēts Finanšu regulas [130. pantā]. Finanšu pamatpartnerības nolīgumā: |
| | (a) | skaidri nosaka Komisijas, Aģentūras un Eiropas Kosmosa aģentūras lomas, pienākumus un saistības attiecībā uz Programmu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

31.a pants

31.a pants

Finanšu pamatpartnerības nolīgums

Finanšu pamatpartnerības nolīgums

1.
     
  Komisija ar Aģentūru un Eiropas Kosmosa aģentūru noslēdz finanšu pamatpartnerības nolīgumu, kā paredzēts Finanšu regulas [130. pantā]. Finanšu pamatpartnerības nolīgumā:

(a)

(a)

skaidri nosaka Komisijas, Aģentūras un Eiropas Kosmosa aģentūras lomas, pienākumus un saistības attiecībā uz Programmu;

skaidri nosaka Komisijas, Aģentūras un Eiropas Kosmosa aģentūras lomas, pienākumus un saistības attiecībā uz Programmu;

| (b) | skaidri nosaka Programmas komponentu koordinēšanas un kontroles instrumentus, ņemot vērā Komisijas lomu un atbildības jomas saistībā ar Programmas komponentu vispārējo koordinēšanu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

skaidri nosaka Programmas komponentu koordinēšanas un kontroles instrumentus, ņemot vērā Komisijas lomu un atbildības jomas saistībā ar Programmas komponentu vispārējo koordinēšanu;

skaidri nosaka Programmas komponentu koordinēšanas un kontroles instrumentus, ņemot vērā Komisijas lomu un atbildības jomas saistībā ar Programmas komponentu vispārējo koordinēšanu;

| (c) | prasa, lai Eiropas Kosmosa aģentūra ievērotu Savienības programmas drošības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz klasificētas informācijas apstrādi; |
| --- | --- |

(c)

(c)

prasa, lai Eiropas Kosmosa aģentūra ievērotu Savienības programmas drošības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz klasificētas informācijas apstrādi;

prasa, lai Eiropas Kosmosa aģentūra ievērotu Savienības programmas drošības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz klasificētas informācijas apstrādi;

| (d) | paredz nosacījumus par Eiropas Kosmosa aģentūrai uzticēto līdzekļu pārvaldību, tostarp Savienības publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanu, veicot iepirkumus Savienības vārdā un uzdevumā, kā arī par pārvaldības procedūrām, gaidāmajiem rezultātiem, kas mērāmi ar veikuma rādītājiem, piemērojamajiem pasākumiem gadījumā, ja līgumu izpilde ir nepilnīga vai krāpnieciska izmaksu, grafika un rezultātu ziņā, kā arī saziņas stratēģiju un noteikumiem par īpašumtiesībām uz visiem materiālajiem un nemateriālajiem aktīviem; šie nosacījumi atbilst šīs regulas III un V sadaļai un Finanšu regulai; |
| --- | --- |

(d)

(d)

paredz nosacījumus par Eiropas Kosmosa aģentūrai uzticēto līdzekļu pārvaldību, tostarp Savienības publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanu, veicot iepirkumus Savienības vārdā un uzdevumā, kā arī par pārvaldības procedūrām, gaidāmajiem rezultātiem, kas mērāmi ar veikuma rādītājiem, piemērojamajiem pasākumiem gadījumā, ja līgumu izpilde ir nepilnīga vai krāpnieciska izmaksu, grafika un rezultātu ziņā, kā arī saziņas stratēģiju un noteikumiem par īpašumtiesībām uz visiem materiālajiem un nemateriālajiem aktīviem; šie nosacījumi atbilst šīs regulas III un V sadaļai un Finanšu regulai;

paredz nosacījumus par Eiropas Kosmosa aģentūrai uzticēto līdzekļu pārvaldību, tostarp Savienības publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanu, veicot iepirkumus Savienības vārdā un uzdevumā, kā arī par pārvaldības procedūrām, gaidāmajiem rezultātiem, kas mērāmi ar veikuma rādītājiem, piemērojamajiem pasākumiem gadījumā, ja līgumu izpilde ir nepilnīga vai krāpnieciska izmaksu, grafika un rezultātu ziņā, kā arī saziņas stratēģiju un noteikumiem par īpašumtiesībām uz visiem materiālajiem un nemateriālajiem aktīviem; šie nosacījumi atbilst šīs regulas III un V sadaļai un Finanšu regulai;

| (e) | prasa Komisijas un, attiecīgā gadījumā, Aģentūras piedalīšanos Eiropas Kosmosa aģentūras Piedāvājumu izvērtēšanas padomes sanāksmēs saistībā ar Programmu, ja Aģentūra veic iepirkumus Savienības vārdā un uzdevumā saskaņā ar 1.a punktu; |
| --- | --- |

(e)

(e)

prasa Komisijas un, attiecīgā gadījumā, Aģentūras piedalīšanos Eiropas Kosmosa aģentūras Piedāvājumu izvērtēšanas padomes sanāksmēs saistībā ar Programmu, ja Aģentūra veic iepirkumus Savienības vārdā un uzdevumā saskaņā ar 1.a punktu;

prasa Komisijas un, attiecīgā gadījumā, Aģentūras piedalīšanos Eiropas Kosmosa aģentūras Piedāvājumu izvērtēšanas padomes sanāksmēs saistībā ar Programmu, ja Aģentūra veic iepirkumus Savienības vārdā un uzdevumā saskaņā ar 1.a punktu;

| (f) | paredz uzraudzības un kontroles pasākumus, kas jo īpaši ietver izmaksu prognozēšanas sistēmu, sistemātisku informācijas sniegšanu Komisijai vai, attiecīgā gadījumā, Aģentūrai par izmaksām un grafiku un gadījumā, ja notiek novirzīšanās no plānotā budžeta, izpildes un grafika, koriģējošus pasākumus, ar ko nodrošina uzticēto uzdevumu izpildi piešķirtā budžeta robežās, un sankcijas pret Eiropas Kosmosa aģentūru, ja šī novirzīšanās uz to ir tieši attiecināma; |
| --- | --- |

(f)

(f)

paredz uzraudzības un kontroles pasākumus, kas jo īpaši ietver izmaksu prognozēšanas sistēmu, sistemātisku informācijas sniegšanu Komisijai vai, attiecīgā gadījumā, Aģentūrai par izmaksām un grafiku un gadījumā, ja notiek novirzīšanās no plānotā budžeta, izpildes un grafika, koriģējošus pasākumus, ar ko nodrošina uzticēto uzdevumu izpildi piešķirtā budžeta robežās, un sankcijas pret Eiropas Kosmosa aģentūru, ja šī novirzīšanās uz to ir tieši attiecināma;

paredz uzraudzības un kontroles pasākumus, kas jo īpaši ietver izmaksu prognozēšanas sistēmu, sistemātisku informācijas sniegšanu Komisijai vai, attiecīgā gadījumā, Aģentūrai par izmaksām un grafiku un gadījumā, ja notiek novirzīšanās no plānotā budžeta, izpildes un grafika, koriģējošus pasākumus, ar ko nodrošina uzticēto uzdevumu izpildi piešķirtā budžeta robežās, un sankcijas pret Eiropas Kosmosa aģentūru, ja šī novirzīšanās uz to ir tieši attiecināma;

| (g) | nosaka principus, kuri attiecas uz Eiropas Kosmosa aģentūrai maksājamo atlīdzību (ņemot vērā tās kā publiskas struktūras izmaksu modeli), kas ir samērīga ar veicamo uzdevumu sarežģītību, atbilst tirgus cenām un citu iesaistīto struktūru, tostarp Savienības, maksām, turklāt attiecīgā gadījumā var būt pamatota ar veikuma rādītājiem; minētās maksas nedrīkst segt vispārējās pieskaitāmās izmaksas, kas nav saistītas ar darbībām, kuras Eiropas Kosmosa aģentūrai uzticējusi Savienība; |
| --- | --- |

(g)

(g)

nosaka principus, kuri attiecas uz Eiropas Kosmosa aģentūrai maksājamo atlīdzību (ņemot vērā tās kā publiskas struktūras izmaksu modeli), kas ir samērīga ar veicamo uzdevumu sarežģītību, atbilst tirgus cenām un citu iesaistīto struktūru, tostarp Savienības, maksām, turklāt attiecīgā gadījumā var būt pamatota ar veikuma rādītājiem; minētās maksas nedrīkst segt vispārējās pieskaitāmās izmaksas, kas nav saistītas ar darbībām, kuras Eiropas Kosmosa aģentūrai uzticējusi Savienība;

nosaka principus, kuri attiecas uz Eiropas Kosmosa aģentūrai maksājamo atlīdzību (ņemot vērā tās kā publiskas struktūras izmaksu modeli), kas ir samērīga ar veicamo uzdevumu sarežģītību, atbilst tirgus cenām un citu iesaistīto struktūru, tostarp Savienības, maksām, turklāt attiecīgā gadījumā var būt pamatota ar veikuma rādītājiem; minētās maksas nedrīkst segt vispārējās pieskaitāmās izmaksas, kas nav saistītas ar darbībām, kuras Eiropas Kosmosa aģentūrai uzticējusi Savienība;

| (h) | prasa, lai Eiropas Kosmosa aģentūra nodrošinātu Savienības interešu un tās lēmumu pilnīgu aizsardzību, kas var nozīmēt, ka Eiropas Kosmosa aģentūrai jāpielāgo savu lēmumu pieņemšana, pārvaldības metodes un atbildības noteikumi. |
| --- | --- |

(h)

(h)

prasa, lai Eiropas Kosmosa aģentūra nodrošinātu Savienības interešu un tās lēmumu pilnīgu aizsardzību, kas var nozīmēt, ka Eiropas Kosmosa aģentūrai jāpielāgo savu lēmumu pieņemšana, pārvaldības metodes un atbildības noteikumi.

prasa, lai Eiropas Kosmosa aģentūra nodrošinātu Savienības interešu un tās lēmumu pilnīgu aizsardzību, kas var nozīmēt, ka Eiropas Kosmosa aģentūrai jāpielāgo savu lēmumu pieņemšana, pārvaldības metodes un atbildības noteikumi.

2.
     
  Neskarot 31.a punktā minēto finanšu pamatpartnerības nolīgumu, Komisija vai Aģentūra var lūgt Eiropas Kosmosa aģentūru nodrošināt tehnisko zinātību un informāciju, kas vajadzīga, lai veiktu tām ar šo regulu uzticētos uzdevumus. Par šādu pieprasījumu nosacījumiem un to īstenošanu savstarpēji vienojas.

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – virsraksts

32. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Citu struktūru loma | EUMETSAT un
  citu struktūru loma |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Citu struktūru loma

EUMETSAT un
  citu struktūru loma

EUMETSAT un

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 1. punkts – ievaddaļa

32. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija, izmantojot iemaksu nolīgumus, var uzticēt
  Programmas komponentu
  pilnīgu vai daļēju īstenošanu citām struktūrām, kas nav minētas 30. un 31. pantā, tostarp: | 1.   Komisija, izmantojot iemaksu nolīgumus, var uzticēt
  šādu uzdevumu
  pilnīgu vai daļēju īstenošanu citām struktūrām, kas nav minētas 30. un 31. pantā, tostarp: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija, izmantojot iemaksu nolīgumus, var uzticēt
  Programmas komponentu
  pilnīgu vai daļēju īstenošanu citām struktūrām, kas nav minētas 30. un 31. pantā, tostarp:

1.   Komisija, izmantojot iemaksu nolīgumus, var uzticēt
  šādu uzdevumu
  pilnīgu vai daļēju īstenošanu citām struktūrām, kas nav minētas 30. un 31. pantā, tostarp:

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

32. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | Copernicus kosmiskās infrastruktūras vai tās daļu ekspluatāciju var uzticēt EUMETSAT; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

Copernicus kosmiskās infrastruktūras vai tās daļu ekspluatāciju var uzticēt EUMETSAT;

| (a) | Copernicus kosmiskās infrastruktūras vai tās daļu
  modernizāciju un
  ekspluatāciju var uzticēt EUMETSAT; |
| --- | --- |

(a)

Copernicus kosmiskās infrastruktūras vai tās daļu
  modernizāciju un
  ekspluatāciju var uzticēt EUMETSAT;

modernizāciju un

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

32. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | Copernicus pakalpojumu vai to daļu īstenošanu var uzticēt attiecīgajām aģentūrām, struktūrām vai organizācijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

Copernicus pakalpojumu vai to daļu īstenošanu var uzticēt attiecīgajām aģentūrām, struktūrām vai organizācijām.

| (b) | Copernicus pakalpojumu vai to daļu īstenošanu var uzticēt attiecīgajām aģentūrām, struktūrām vai organizācijām
  , kas pārvalda arī attiecīgās trešo personu informācijas ieguvi
  . |
| --- | --- |

(b)

Copernicus pakalpojumu vai to daļu īstenošanu var uzticēt attiecīgajām aģentūrām, struktūrām vai organizācijām
  , kas pārvalda arī attiecīgās trešo personu informācijas ieguvi
  .

, kas pārvalda arī attiecīgās trešo personu informācijas ieguvi

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 2.a punkts (jauns)

32. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija ņem vērā Kopīgā pētniecības centra zinātniskos un tehniskos ieteikumus attiecībā uz Programmas īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Komisija ņem vērā Kopīgā pētniecības centra zinātniskos un tehniskos ieteikumus attiecībā uz Programmas īstenošanu.

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 1. punkts – ievaddaļa

33. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programmas
  drošība balstāma
  uz šādiem principiem: | Programmas
  drošību balsta
  uz šādiem principiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Programmas
  drošība balstāma
  uz šādiem principiem:

drošība balstāma

Programmas
  drošību balsta
  uz šādiem principiem:

drošību balsta

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

33. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ņemt vērā dalībvalstu gūto pieredzi drošības jomā un smelties iedvesmu no to labākās prakses; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

ņemt vērā dalībvalstu gūto pieredzi drošības jomā un smelties iedvesmu no to labākās prakses;

| (a) | ņemt vērā dalībvalstu gūto pieredzi drošības jomā un smelties iedvesmu no to labākās prakses
  un valstu tiesību aktiem
  ; |
| --- | --- |

(a)

ņemt vērā dalībvalstu gūto pieredzi drošības jomā un smelties iedvesmu no to labākās prakses
  un valstu tiesību aktiem
  ;

un valstu tiesību aktiem

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

33. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | ņemt vērā pieredzi, kas gūta Galileo, EGNOS un Copernicus darbībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

ņemt vērā pieredzi, kas gūta Galileo, EGNOS un Copernicus darbībā;

ņemt vērā pieredzi, kas gūta Galileo, EGNOS un Copernicus darbībā;

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

34. pants – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija
  savā
  kompetences
  jomā
  nodrošina augstu drošības pakāpi, jo īpaši attiecībā uz: | Komisija
  un Aģentūra to
  kompetences
  jomās
  nodrošina augstu drošības pakāpi, jo īpaši attiecībā uz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija
  savā
  kompetences
  jomā
  nodrošina augstu drošības pakāpi, jo īpaši attiecībā uz:

savā

jomā

Komisija
  un Aģentūra to
  kompetences
  jomās
  nodrošina augstu drošības pakāpi, jo īpaši attiecībā uz:

un Aģentūra to

jomās

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 1. punkts – 2. daļa

34. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā nolūkā Komisija
  nodrošina
  ,
  ka katram
  Programmas
  komponentam tiek veikta
  riska un draudu
  analīze
  . Pamatojoties uz minēto riska un draudu analīzi, Komisija,
  izmantojot īstenošanas aktus
  , katram Programmas komponentam nosaka vispārējās drošības prasības. To darot, Komisija ņem vērā minēto prasību ietekmi uz netraucētu attiecīgā komponenta darbību, jo īpaši izmaksu, riska pārvaldības un grafika ziņā, un nodrošina, ka netiek samazināts vispārējais drošības līmenis vai netiek traucēta uz attiecīgo komponentu balstīto esošo iekārtu darbība. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 107. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. | Šajā nolūkā Komisija
  , apspriežoties ar dalībvalstu galalietotājiem un attiecīgajām struktūrām
  ,
  kas pārvalda
  Programmas
  komponenta īstenošanu, veic
  riska un draudu
  analīzi attiecībā uz Copernicus, SST un GOVSATCOM komponentiem. Aģentūra veic Galileo un EGNOS komponentu riska un draudu analīzi
  . Pamatojoties uz minēto riska un draudu analīzi, Komisija,
  apspriežoties ar dalībvalstu galalietotājiem un attiecīgajām struktūrām, kas pārvalda Programmas komponenta īstenošanu
  , katram Programmas komponentam nosaka vispārējās drošības prasības
  , izmantojot īstenošanas aktus
  . To darot, Komisija ņem vērā minēto prasību ietekmi uz netraucētu attiecīgā komponenta darbību, jo īpaši izmaksu, riska pārvaldības un grafika ziņā, un nodrošina, ka netiek samazināts vispārējais drošības līmenis vai netiek traucēta uz attiecīgo komponentu balstīto esošo iekārtu darbība
  . Vispārējās drošības prasībās izklāsta procedūras, kuras jāpilda gadījumos, kad komponenta darbība varētu apdraudēt Savienības vai tās dalībvalstu drošību.
  Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 107. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šajā nolūkā Komisija
  nodrošina
  ,
  ka katram
  Programmas
  komponentam tiek veikta
  riska un draudu
  analīze
  . Pamatojoties uz minēto riska un draudu analīzi, Komisija,
  izmantojot īstenošanas aktus
  , katram Programmas komponentam nosaka vispārējās drošības prasības. To darot, Komisija ņem vērā minēto prasību ietekmi uz netraucētu attiecīgā komponenta darbību, jo īpaši izmaksu, riska pārvaldības un grafika ziņā, un nodrošina, ka netiek samazināts vispārējais drošības līmenis vai netiek traucēta uz attiecīgo komponentu balstīto esošo iekārtu darbība. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 107. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

nodrošina

ka katram

komponentam tiek veikta

analīze

izmantojot īstenošanas aktus

Šajā nolūkā Komisija
  , apspriežoties ar dalībvalstu galalietotājiem un attiecīgajām struktūrām
  ,
  kas pārvalda
  Programmas
  komponenta īstenošanu, veic
  riska un draudu
  analīzi attiecībā uz Copernicus, SST un GOVSATCOM komponentiem. Aģentūra veic Galileo un EGNOS komponentu riska un draudu analīzi
  . Pamatojoties uz minēto riska un draudu analīzi, Komisija,
  apspriežoties ar dalībvalstu galalietotājiem un attiecīgajām struktūrām, kas pārvalda Programmas komponenta īstenošanu
  , katram Programmas komponentam nosaka vispārējās drošības prasības
  , izmantojot īstenošanas aktus
  . To darot, Komisija ņem vērā minēto prasību ietekmi uz netraucētu attiecīgā komponenta darbību, jo īpaši izmaksu, riska pārvaldības un grafika ziņā, un nodrošina, ka netiek samazināts vispārējais drošības līmenis vai netiek traucēta uz attiecīgo komponentu balstīto esošo iekārtu darbība
  . Vispārējās drošības prasībās izklāsta procedūras, kuras jāpilda gadījumos, kad komponenta darbība varētu apdraudēt Savienības vai tās dalībvalstu drošību.
  Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 107. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

, apspriežoties ar dalībvalstu galalietotājiem un attiecīgajām struktūrām

kas pārvalda

komponenta īstenošanu, veic

analīzi attiecībā uz Copernicus, SST un GOVSATCOM komponentiem. Aģentūra veic Galileo un EGNOS komponentu riska un draudu analīzi

apspriežoties ar dalībvalstu galalietotājiem un attiecīgajām struktūrām, kas pārvalda Programmas komponenta īstenošanu

, izmantojot īstenošanas aktus

. Vispārējās drošības prasībās izklāsta procedūras, kuras jāpilda gadījumos, kad komponenta darbība varētu apdraudēt Savienības vai tās dalībvalstu drošību.

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 2. punkts

34. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Par Programmas komponenta pārvaldību atbildīgā struktūra atbild par attiecīgā komponenta
  drošības pārvaldību un
  šajā nolūkā veic riska un draudu analīzi un
  visas darbības,
  kas vajadzīgas,
  lai nodrošinātu un uzraudzītu
  attiecīgā komponenta
  drošību, jo īpaši
  nosaka tehniskās specifikācijas
  un
  darbības procedūras
  un uzrauga to atbilstību vispārējām drošības prasībām, kas minētas 1.
  punktā
  . | 2.   
  Komisija ir atbildīga par Copernicus, SST un GOVSATCOM komponentu
  drošības pārvaldību
  . Aģentūra atbild par Galileo
  un
  EGNOS komponentu drošības pārvaldību. Šajā nolūkā tās veic
  visas
  nepieciešamās
  darbības, lai nodrošinātu un uzraudzītu
  to komponentu
  drošību,
  par kurām tās ir atbildīgas,
  jo īpaši
  par tehnisko specifikāciju
  un
  ekspluatācijas procedūru noteikšanu,
  un uzrauga to atbilstību vispārējām drošības prasībām, kas minētas 1. 
  punkta trešajā daļā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Par Programmas komponenta pārvaldību atbildīgā struktūra atbild par attiecīgā komponenta
  drošības pārvaldību un
  šajā nolūkā veic riska un draudu analīzi un
  visas darbības,
  kas vajadzīgas,
  lai nodrošinātu un uzraudzītu
  attiecīgā komponenta
  drošību, jo īpaši
  nosaka tehniskās specifikācijas
  un
  darbības procedūras
  un uzrauga to atbilstību vispārējām drošības prasībām, kas minētas 1.
  punktā
  .

2.   
  Komisija ir atbildīga par Copernicus, SST un GOVSATCOM komponentu
  drošības pārvaldību
  . Aģentūra atbild par Galileo
  un
  EGNOS komponentu drošības pārvaldību. Šajā nolūkā tās veic
  visas
  nepieciešamās
  darbības, lai nodrošinātu un uzraudzītu
  to komponentu
  drošību,
  par kurām tās ir atbildīgas,
  jo īpaši
  par tehnisko specifikāciju
  un
  ekspluatācijas procedūru noteikšanu,
  un uzrauga to atbilstību vispārējām drošības prasībām, kas minētas 1. 
  punkta trešajā daļā
  .

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 3. punkts – ievaddaļa

34. pants – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Aģentūra: | 3.   Aģentūra
  arī
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Aģentūra:

3.   Aģentūra
  arī
  :

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 3. punkts – da apakšpunkts (jauns)

34. pants – 3. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | nodrošina Programmas kiberdrošību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

nodrošina Programmas kiberdrošību;

nodrošina Programmas kiberdrošību;

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

34. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | veic pasākumus, kuri ir vismaz līdzvērtīgi pasākumiem, kas nepieciešami, lai aizsargātu Eiropas kritisko infrastruktūru, kā noteikts Padomes 2008. gada 8. decembra Direktīvā 2008/114/EK par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (29), un pasākumiem, kas nepieciešami, lai aizsargātu savas valsts kritisko infrastruktūru, nolūkā nodrošināt tādas zemes infrastruktūras aizsardzību
  uz zemes
  , kura ir šīs programmas sastāvdaļa un atrodas attiecīgās dalībvalsts teritorijā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

veic pasākumus, kuri ir vismaz līdzvērtīgi pasākumiem, kas nepieciešami, lai aizsargātu Eiropas kritisko infrastruktūru, kā noteikts Padomes 2008. gada 8. decembra Direktīvā 2008/114/EK par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (29), un pasākumiem, kas nepieciešami, lai aizsargātu savas valsts kritisko infrastruktūru, nolūkā nodrošināt tādas zemes infrastruktūras aizsardzību
  uz zemes
  , kura ir šīs programmas sastāvdaļa un atrodas attiecīgās dalībvalsts teritorijā;

29

uz zemes

| (a) | veic pasākumus, kuri ir vismaz līdzvērtīgi pasākumiem, kas nepieciešami, lai aizsargātu Eiropas kritisko infrastruktūru, kā noteikts Padomes 2008. gada 8. decembra Direktīvā 2008/114/EK par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (29), un pasākumiem, kas nepieciešami, lai aizsargātu savas valsts kritisko infrastruktūru, nolūkā nodrošināt tādas zemes infrastruktūras aizsardzību, kura ir šīs programmas sastāvdaļa un atrodas attiecīgās dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

(a)

veic pasākumus, kuri ir vismaz līdzvērtīgi pasākumiem, kas nepieciešami, lai aizsargātu Eiropas kritisko infrastruktūru, kā noteikts Padomes 2008. gada 8. decembra Direktīvā 2008/114/EK par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas Kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (29), un pasākumiem, kas nepieciešami, lai aizsargātu savas valsts kritisko infrastruktūru, nolūkā nodrošināt tādas zemes infrastruktūras aizsardzību, kura ir šīs programmas sastāvdaļa un atrodas attiecīgās dalībvalsts teritorijā;

29

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 5. punkts

34. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Programmā iesaistītās struktūras veic visus pasākumus, kas
  vajadzīgi
  , lai nodrošinātu programmas drošību. | 5.   Programmā iesaistītās struktūras veic visus
  nepieciešamos
  pasākumus,
  tajā skaitā tos,
  kas
  noteikti riska analīzē
  , lai nodrošinātu programmas drošību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Programmā iesaistītās struktūras veic visus pasākumus, kas
  vajadzīgi
  , lai nodrošinātu programmas drošību.

5.   Programmā iesaistītās struktūras veic visus
  nepieciešamos
  pasākumus,
  tajā skaitā tos,
  kas
  noteikti riska analīzē
  , lai nodrošinātu programmas drošību.

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

38. pants – 2. punkts

38. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Eiropas Kosmosa aģentūras pārstāvi aicina piedalīties Drošības akreditācijas padomes sanāksmēs novērotāja statusā. Izņēmuma kārtā arī Savienības aģentūru, trešo valstu vai starptautisko organizāciju pārstāvji var tikt aicināti piedalīties sanāksmēs kā novērotāji,
  ja tiek izskatīti jautājumi, kas tieši skar attiecīgās trešās valstis vai starptautiskās organizācijas, jo īpaši jautājumi
  , kas attiecas uz tām piederošo vai to teritorijā izveidoto infrastruktūru. Šādas trešo valstu vai starptautisko organizāciju pārstāvju līdzdalības kārtību un nosacījumus izklāsta attiecīgajos nolīgumos, un tie atbilst Drošības akreditācijas padomes reglamentam. | 2.   Eiropas Kosmosa aģentūras pārstāvi aicina piedalīties Drošības akreditācijas padomes sanāksmēs novērotāja statusā. Izņēmuma kārtā arī Savienības aģentūru, trešo valstu vai starptautisko organizāciju pārstāvji var tikt aicināti piedalīties sanāksmēs kā novērotāji,
  jo īpaši saistībā ar jautājumiem
  , kas attiecas uz tām piederošo vai to teritorijā izveidoto infrastruktūru. Šādas trešo valstu vai starptautisko organizāciju pārstāvju līdzdalības kārtību un
  tās
  nosacījumus
  tādēļ
  izklāsta attiecīgajos nolīgumos, un tie atbilst Drošības akreditācijas padomes reglamentam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Eiropas Kosmosa aģentūras pārstāvi aicina piedalīties Drošības akreditācijas padomes sanāksmēs novērotāja statusā. Izņēmuma kārtā arī Savienības aģentūru, trešo valstu vai starptautisko organizāciju pārstāvji var tikt aicināti piedalīties sanāksmēs kā novērotāji,
  ja tiek izskatīti jautājumi, kas tieši skar attiecīgās trešās valstis vai starptautiskās organizācijas, jo īpaši jautājumi
  , kas attiecas uz tām piederošo vai to teritorijā izveidoto infrastruktūru. Šādas trešo valstu vai starptautisko organizāciju pārstāvju līdzdalības kārtību un nosacījumus izklāsta attiecīgajos nolīgumos, un tie atbilst Drošības akreditācijas padomes reglamentam.

2.   Eiropas Kosmosa aģentūras pārstāvi aicina piedalīties Drošības akreditācijas padomes sanāksmēs novērotāja statusā. Izņēmuma kārtā arī Savienības aģentūru, trešo valstu vai starptautisko organizāciju pārstāvji var tikt aicināti piedalīties sanāksmēs kā novērotāji,
  jo īpaši saistībā ar jautājumiem
  , kas attiecas uz tām piederošo vai to teritorijā izveidoto infrastruktūru. Šādas trešo valstu vai starptautisko organizāciju pārstāvju līdzdalības kārtību un
  tās
  nosacījumus
  tādēļ
  izklāsta attiecīgajos nolīgumos, un tie atbilst Drošības akreditācijas padomes reglamentam.

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

43. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

43. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | uz zemes esošas infrastruktūras, jo īpaši tīklu, objektu un atbalsta iekārtu, apsaimniekošanu, apkopi, pastāvīgu uzlabošanu, attīstību un aizsardzību, tostarp modernizāciju un novecošanas pārvaldību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

uz zemes esošas infrastruktūras, jo īpaši tīklu, objektu un atbalsta iekārtu, apsaimniekošanu, apkopi, pastāvīgu uzlabošanu, attīstību un aizsardzību, tostarp modernizāciju un novecošanas pārvaldību;

| (b) | uz zemes esošas infrastruktūras,
  tajā skaitā infrastruktūras, kas atrodas ārpus Savienības teritorijas, taču ir vajadzīga EGNOS pilnīga pārklājuma nodrošināšanai dalībvalstu teritorijās, kuras ģeogrāfiski atrodas Eiropā,
  jo īpaši tīklu, objektu un atbalsta iekārtu, apsaimniekošanu, apkopi, pastāvīgu uzlabošanu, attīstību un aizsardzību, tostarp modernizāciju un novecošanas pārvaldību; |
| --- | --- |

(b)

uz zemes esošas infrastruktūras,
  tajā skaitā infrastruktūras, kas atrodas ārpus Savienības teritorijas, taču ir vajadzīga EGNOS pilnīga pārklājuma nodrošināšanai dalībvalstu teritorijās, kuras ģeogrāfiski atrodas Eiropā,
  jo īpaši tīklu, objektu un atbalsta iekārtu, apsaimniekošanu, apkopi, pastāvīgu uzlabošanu, attīstību un aizsardzību, tostarp modernizāciju un novecošanas pārvaldību;

tajā skaitā infrastruktūras, kas atrodas ārpus Savienības teritorijas, taču ir vajadzīga EGNOS pilnīga pārklājuma nodrošināšanai dalībvalstu teritorijās, kuras ģeogrāfiski atrodas Eiropā,

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

43. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

43. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | sistēmu nākamo paaudžu izstrādi un Galileo un EGNOS sniegto pakalpojumu attīstību, neskarot turpmākus lēmumus par Savienības finanšu plāniem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

sistēmu nākamo paaudžu izstrādi un Galileo un EGNOS sniegto pakalpojumu attīstību, neskarot turpmākus lēmumus par Savienības finanšu plāniem;

| (c) | sistēmu nākamo paaudžu izstrādi un Galileo un EGNOS sniegto pakalpojumu attīstību, neskarot turpmākus lēmumus par Savienības finanšu plāniem
  , ņemot vērā attiecīgo ieinteresēto personu un pušu vajadzības
  ; |
| --- | --- |

(c)

sistēmu nākamo paaudžu izstrādi un Galileo un EGNOS sniegto pakalpojumu attīstību, neskarot turpmākus lēmumus par Savienības finanšu plāniem
  , ņemot vērā attiecīgo ieinteresēto personu un pušu vajadzības
  ;

, ņemot vērā attiecīgo ieinteresēto personu un pušu vajadzības

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

43. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

43. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | atbalstu būtiski svarīgu tehnoloģisko elementu, piemēram, ar Galileo programmu savietojamu mikroshēmu un uztvērēju, izstrādei un attīstīšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

atbalstu būtiski svarīgu tehnoloģisko elementu, piemēram, ar Galileo programmu savietojamu mikroshēmu un uztvērēju, izstrādei un attīstīšanai;

atbalstu būtiski svarīgu tehnoloģisko elementu, piemēram, ar Galileo programmu savietojamu mikroshēmu un uztvērēju, izstrādei un attīstīšanai;

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

43. pants – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

43. pants – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cb) | atbalstu Galileo un EGNOS pakārtoto lietotņu attīstīšanai un tādu integrētu pakārtoto lietotņu attīstīšanai, kuras izmanto gan EGNOS/Galileo, gan Copernicus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cb)

(cb)

atbalstu Galileo un EGNOS pakārtoto lietotņu attīstīšanai un tādu integrētu pakārtoto lietotņu attīstīšanai, kuras izmanto gan EGNOS/Galileo, gan Copernicus;

atbalstu Galileo un EGNOS pakārtoto lietotņu attīstīšanai un tādu integrētu pakārtoto lietotņu attīstīšanai, kuras izmanto gan EGNOS/Galileo, gan Copernicus;

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

43. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

43. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | Galileo un EGNOS sniegto pakalpojumu
  nodrošināšanu
  un tirgus attīstību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

Galileo un EGNOS sniegto pakalpojumu
  nodrošināšanu
  un tirgus attīstību;

nodrošināšanu

| (e) | Galileo un EGNOS sniegto pakalpojumu
  sniegšanu
  un tirgus attīstību
  , jo īpaši, lai maksimāli palielinātu 4. panta 1. punktā minētos sociālekonomiskos ieguvumus
  ; |
| --- | --- |

(e)

Galileo un EGNOS sniegto pakalpojumu
  sniegšanu
  un tirgus attīstību
  , jo īpaši, lai maksimāli palielinātu 4. panta 1. punktā minētos sociālekonomiskos ieguvumus
  ;

sniegšanu

, jo īpaši, lai maksimāli palielinātu 4. panta 1. punktā minētos sociālekonomiskos ieguvumus

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

45. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | dzīvības aizsardzības pakalpojumu (DAP), kas pieejams bez tiešām lietotāja maksām un sniedz pozicionēšanas un sinhronizācijas informāciju, kurai piemīt augsta līmeņa nepārtrauktība, pieejamība un
  precizitāte
  ,
  tostarp
  integritātes ziņojumu, kas ļauj brīdināt lietotājus par Galileo un citu GNSS atteici vai par to izstarotiem signāliem ārpus pielaides intervāla, kurus tas pastiprina pārklājuma zonā, un
  kas
  paredzēts galvenokārt lietotājiem, kuriem drošība ir būtiska, jo īpaši civilās aviācijas nozarē aeronavigācijas pakalpojumu vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

dzīvības aizsardzības pakalpojumu (DAP), kas pieejams bez tiešām lietotāja maksām un sniedz pozicionēšanas un sinhronizācijas informāciju, kurai piemīt augsta līmeņa nepārtrauktība, pieejamība un
  precizitāte
  ,
  tostarp
  integritātes ziņojumu, kas ļauj brīdināt lietotājus par Galileo un citu GNSS atteici vai par to izstarotiem signāliem ārpus pielaides intervāla, kurus tas pastiprina pārklājuma zonā, un
  kas
  paredzēts galvenokārt lietotājiem, kuriem drošība ir būtiska, jo īpaši civilās aviācijas nozarē aeronavigācijas pakalpojumu vajadzībām.

precizitāte

tostarp

kas

| (c) | dzīvības aizsardzības pakalpojumu (DAP), kas pieejams bez tiešām lietotāja maksām un sniedz pozicionēšanas un
  laika
  sinhronizācijas informāciju, kurai piemīt augsta līmeņa nepārtrauktība, pieejamība
  , precizitāte
  un
  integritāte. Šo pakalpojumu sniedz saskaņā ar EASA regulu, lai nodrošinātu aviācijas drošības prasību ievērošanu
  ,
  ietverot
  integritātes ziņojumu, kas ļauj brīdināt lietotājus par Galileo un citu GNSS atteici vai par to izstarotiem signāliem ārpus pielaides intervāla, kurus tas pastiprina pārklājuma zonā, un
  tas
  paredzēts galvenokārt lietotājiem, kuriem drošība ir būtiska, jo īpaši civilās aviācijas nozarē aeronavigācijas pakalpojumu vajadzībām. |
| --- | --- |

(c)

dzīvības aizsardzības pakalpojumu (DAP), kas pieejams bez tiešām lietotāja maksām un sniedz pozicionēšanas un
  laika
  sinhronizācijas informāciju, kurai piemīt augsta līmeņa nepārtrauktība, pieejamība
  , precizitāte
  un
  integritāte. Šo pakalpojumu sniedz saskaņā ar EASA regulu, lai nodrošinātu aviācijas drošības prasību ievērošanu
  ,
  ietverot
  integritātes ziņojumu, kas ļauj brīdināt lietotājus par Galileo un citu GNSS atteici vai par to izstarotiem signāliem ārpus pielaides intervāla, kurus tas pastiprina pārklājuma zonā, un
  tas
  paredzēts galvenokārt lietotājiem, kuriem drošība ir būtiska, jo īpaši civilās aviācijas nozarē aeronavigācijas pakalpojumu vajadzībām.

laika

, precizitāte

integritāte. Šo pakalpojumu sniedz saskaņā ar EASA regulu, lai nodrošinātu aviācijas drošības prasību ievērošanu

ietverot

tas

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 2. punkts – 1. daļa

45. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šā panta 1. punktā minētos pakalpojumus sniedz kā prioritāti dalībvalstu teritorijā, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā. | Šā panta 1. punktā minētos pakalpojumus sniedz kā prioritāti dalībvalstu teritorijā, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā
  , un ar mērķi līdz 2023. gada beigām aptvert kontinentālās teritorijas, bet līdz 2025. gada beigām — visas teritorijas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā panta 1. punktā minētos pakalpojumus sniedz kā prioritāti dalībvalstu teritorijā, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā.

Šā panta 1. punktā minētos pakalpojumus sniedz kā prioritāti dalībvalstu teritorijā, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā
  , un ar mērķi līdz 2023. gada beigām aptvert kontinentālās teritorijas, bet līdz 2025. gada beigām — visas teritorijas
  .

, un ar mērķi līdz 2023. gada beigām aptvert kontinentālās teritorijas, bet līdz 2025. gada beigām — visas teritorijas

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 3. punkts

45. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Šādas paplašināšanas izmaksas, tostarp saistītās ekspluatācijas izmaksas, kas ir specifiskas minētajiem reģioniem, nesedz no 11. pantā minētā budžeta. Šāda paplašināšana nedrīkst aizkavēt 1. punktā minēto pakalpojumu piedāvāšanu visā dalībvalstu teritorijā, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā. | 3.   Šādas paplašināšanas izmaksas, tostarp saistītās ekspluatācijas izmaksas, kas ir specifiskas minētajiem reģioniem, nesedz no 11. pantā minētā budžeta
  , bet Komisija apsver iespēju izmantot partnerības programmas un vienošanās un atbilstīgā gadījumā izstrādāt īpašus finanšu instrumentus to atbalstam
  . Šāda paplašināšana nedrīkst aizkavēt 1. punktā minēto pakalpojumu piedāvāšanu visā dalībvalstu teritorijā, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Šādas paplašināšanas izmaksas, tostarp saistītās ekspluatācijas izmaksas, kas ir specifiskas minētajiem reģioniem, nesedz no 11. pantā minētā budžeta. Šāda paplašināšana nedrīkst aizkavēt 1. punktā minēto pakalpojumu piedāvāšanu visā dalībvalstu teritorijā, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā.

3.   Šādas paplašināšanas izmaksas, tostarp saistītās ekspluatācijas izmaksas, kas ir specifiskas minētajiem reģioniem, nesedz no 11. pantā minētā budžeta
  , bet Komisija apsver iespēju izmantot partnerības programmas un vienošanās un atbilstīgā gadījumā izstrādāt īpašus finanšu instrumentus to atbalstam
  . Šāda paplašināšana nedrīkst aizkavēt 1. punktā minēto pakalpojumu piedāvāšanu visā dalībvalstu teritorijā, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā.

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

47. pants – virsraksts

47. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Saderība
  un
  sadarbspēja | Saderība, sadarbspēja
  un standartizācija |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Saderība
  un
  sadarbspēja

un

Saderība, sadarbspēja
  un standartizācija

un standartizācija

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

47. pants – 2. punkts

47. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Galileo un EGNOS un to sniegtie pakalpojumi ir saderīgi un sadarbspējīgi ar citām satelītnavigācijas sistēmām un ar konvencionālajiem radionavigācijas līdzekļiem gadījumā, ja nepieciešamās saderības un sadarbspējas prasības ir noteiktas starptautiskos nolīgumos. | 2.   Galileo un EGNOS un to sniegtie pakalpojumi ir
  savstarpēji
  saderīgi un sadarbspējīgi ar citām satelītnavigācijas sistēmām un ar konvencionālajiem radionavigācijas līdzekļiem gadījumā, ja nepieciešamās saderības un sadarbspējas prasības ir noteiktas starptautiskos nolīgumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Galileo un EGNOS un to sniegtie pakalpojumi ir saderīgi un sadarbspējīgi ar citām satelītnavigācijas sistēmām un ar konvencionālajiem radionavigācijas līdzekļiem gadījumā, ja nepieciešamās saderības un sadarbspējas prasības ir noteiktas starptautiskos nolīgumos.

2.   Galileo un EGNOS un to sniegtie pakalpojumi ir
  savstarpēji
  saderīgi un sadarbspējīgi ar citām satelītnavigācijas sistēmām un ar konvencionālajiem radionavigācijas līdzekļiem gadījumā, ja nepieciešamās saderības un sadarbspējas prasības ir noteiktas starptautiskos nolīgumos.

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

47. pants – 2.a punkts (jauns)

47. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Galileo un EGNOS cenšas nodrošināt atbilsmi starptautiskajiem standartiem un sertifikātiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Galileo un EGNOS cenšas nodrošināt atbilsmi starptautiskajiem standartiem un sertifikātiem.

Grozījums Nr. 171

Grozījums Nr. 171

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

48. pants – 1. punkts

48. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Copernicus īsteno, balstoties uz iepriekšēju Savienības ieguldījumu, un attiecīgā gadījumā piesaistot valsts vai reģionālās dalībvalstu spējas un ņemot vērā salīdzināmu datu un informācijas komercpiegādātāju spējas un nepieciešamību veicināt konkurenci un tirgus attīstību. | 1.   Copernicus īsteno, balstoties uz iepriekšēju Savienības
  , Eiropas Kosmosa aģentūras un EUMETSAT
  ieguldījumu, un attiecīgā gadījumā piesaistot valsts vai reģionālās dalībvalstu spējas un ņemot vērā salīdzināmu datu un informācijas komercpiegādātāju spējas un nepieciešamību veicināt konkurenci un tirgus attīstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Copernicus īsteno, balstoties uz iepriekšēju Savienības ieguldījumu, un attiecīgā gadījumā piesaistot valsts vai reģionālās dalībvalstu spējas un ņemot vērā salīdzināmu datu un informācijas komercpiegādātāju spējas un nepieciešamību veicināt konkurenci un tirgus attīstību.

1.   Copernicus īsteno, balstoties uz iepriekšēju Savienības
  , Eiropas Kosmosa aģentūras un EUMETSAT
  ieguldījumu, un attiecīgā gadījumā piesaistot valsts vai reģionālās dalībvalstu spējas un ņemot vērā salīdzināmu datu un informācijas komercpiegādātāju spējas un nepieciešamību veicināt konkurenci un tirgus attīstību.

Grozījums Nr. 172

Grozījums Nr. 172

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

48. pants – 2. punkts

48. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Copernicus sniedz datus un informāciju,
  īstenojot
  datu politiku, kas paredz, ka dati ir pilnīgi, bezmaksas un atvērti. | 2.   Copernicus sniedz datus un informāciju,
  balstoties uz
  datu politiku, kas paredz, ka dati ir pilnīgi, bezmaksas un atvērti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Copernicus sniedz datus un informāciju,
  īstenojot
  datu politiku, kas paredz, ka dati ir pilnīgi, bezmaksas un atvērti.

2.   Copernicus sniedz datus un informāciju,
  balstoties uz
  datu politiku, kas paredz, ka dati ir pilnīgi, bezmaksas un atvērti.

Grozījums Nr. 173

Grozījums Nr. 173

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

48. pants – 3. punkts – a apakšpunkts – 1. ievilkums

48. pants – 3. punkts – a apakšpunkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Copernicus Sentinel izstrādi un ekspluatāciju, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Copernicus Sentinel izstrādi un ekspluatāciju,

| — | Copernicus Sentinel
  satelītu
  izstrādi un ekspluatāciju, |
| --- | --- |

—

Copernicus Sentinel
  satelītu
  izstrādi un ekspluatāciju,

satelītu

Grozījums Nr. 174

Grozījums Nr. 174

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

48. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

48. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | datu piekļuves un izplatīšanas komponents, kas ietver infrastruktūru un pakalpojumus, ar kuriem nodrošina Copernicus datu un Copernicus informācijas atrašanu, skatīšanu, izplatīšanu un izmantošanu, kā arī piekļuvi šādiem datiem un informācijai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

datu piekļuves un izplatīšanas komponents, kas ietver infrastruktūru un pakalpojumus, ar kuriem nodrošina Copernicus datu un Copernicus informācijas atrašanu, skatīšanu, izplatīšanu un izmantošanu, kā arī piekļuvi šādiem datiem un informācijai;

| (c) | datu piekļuves un izplatīšanas komponents, kas ietver infrastruktūru un pakalpojumus, ar kuriem nodrošina Copernicus datu un Copernicus informācijas atrašanu, skatīšanu,
  ilgtermiņa arhivēšanu,
  izplatīšanu un izmantošanu, kā arī piekļuvi šādiem datiem un informācijai
  lietotājam draudzīgā veidā
  ; |
| --- | --- |

(c)

datu piekļuves un izplatīšanas komponents, kas ietver infrastruktūru un pakalpojumus, ar kuriem nodrošina Copernicus datu un Copernicus informācijas atrašanu, skatīšanu,
  ilgtermiņa arhivēšanu,
  izplatīšanu un izmantošanu, kā arī piekļuvi šādiem datiem un informācijai
  lietotājam draudzīgā veidā
  ;

ilgtermiņa arhivēšanu,

lietotājam draudzīgā veidā

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

48. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

48. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | lietotāju loka paplašināšanas un tirgus attīstības komponents saskaņā ar 29. panta 5. punktu, kas ietver attiecīgās darbības, resursus un pakalpojumus, ar kuriem Copernicus, tās datus un pakalpojumus popularizē visos līmeņos, lai maksimāli palielinātu sociālekonomiskos ieguvumus, kas minēti 4. panta 1. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

lietotāju loka paplašināšanas un tirgus attīstības komponents saskaņā ar 29. panta 5. punktu, kas ietver attiecīgās darbības, resursus un pakalpojumus, ar kuriem Copernicus, tās datus un pakalpojumus popularizē visos līmeņos, lai maksimāli palielinātu sociālekonomiskos ieguvumus, kas minēti 4. panta 1. punktā.

| (d) | lietotāju loka paplašināšanas
  , spēju veidošanas
  un tirgus attīstības komponents saskaņā ar 29. panta 5. punktu, kas ietver attiecīgās darbības, resursus un pakalpojumus, ar kuriem Copernicus, tās datus un pakalpojumus popularizē visos līmeņos, lai maksimāli palielinātu sociālekonomiskos ieguvumus, kas minēti 4. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(d)

lietotāju loka paplašināšanas
  , spēju veidošanas
  un tirgus attīstības komponents saskaņā ar 29. panta 5. punktu, kas ietver attiecīgās darbības, resursus un pakalpojumus, ar kuriem Copernicus, tās datus un pakalpojumus popularizē visos līmeņos, lai maksimāli palielinātu sociālekonomiskos ieguvumus, kas minēti 4. panta 1. punktā.

, spēju veidošanas

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

48. pants – 4. punkts

48. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Copernicus veicina novērošanas sistēmu un ar tām saistītās datu apmaiņas starptautisko koordināciju, lai tādējādi nostiprinātu tās globālo dimensiju un komplementaritāti, ņemot vērā esošos starptautiskos nolīgumus un koordinācijas procesus. | 4.   Copernicus veicina novērošanas sistēmu un ar tām saistītās datu apmaiņas starptautisko koordināciju, lai tādējādi nostiprinātu tās globālo dimensiju un komplementaritāti, ņemot vērā esošos
  un nākotnes
  starptautiskos nolīgumus un koordinācijas procesus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Copernicus veicina novērošanas sistēmu un ar tām saistītās datu apmaiņas starptautisko koordināciju, lai tādējādi nostiprinātu tās globālo dimensiju un komplementaritāti, ņemot vērā esošos starptautiskos nolīgumus un koordinācijas procesus.

4.   Copernicus veicina novērošanas sistēmu un ar tām saistītās datu apmaiņas starptautisko koordināciju, lai tādējādi nostiprinātu tās globālo dimensiju un komplementaritāti, ņemot vērā esošos
  un nākotnes
  starptautiskos nolīgumus un koordinācijas procesus.

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – virsraksts

49. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Datu iegūšana | Attiecināmās darbības |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Datu iegūšana

Datu iegūšana

Attiecināmās darbības

Attiecināmās darbības

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

49. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | darbības, kuru mērķis ir nodrošināt pašreizējo Sentinel misiju nepārtrauktību un izstrādāt, palaist, uzturēt un ekspluatēt turpmākus Sentinel, paplašinot novērošanas tvērumu
  un dodot priekšroku
  šādiem elementiem: novērošanas spējas antropogēno CO2 emisiju un citu siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam, polāro apgabalu pārklājuma nodrošināšana un inovatīvu vides lietojumu sekmēšana lauksaimniecības, mežsaimniecības un ūdens resursu apsaimniekošanas jomās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

darbības, kuru mērķis ir nodrošināt pašreizējo Sentinel misiju nepārtrauktību un izstrādāt, palaist, uzturēt un ekspluatēt turpmākus Sentinel, paplašinot novērošanas tvērumu
  un dodot priekšroku
  šādiem elementiem: novērošanas spējas antropogēno CO2 emisiju un citu siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam, polāro apgabalu pārklājuma nodrošināšana un inovatīvu vides lietojumu sekmēšana lauksaimniecības, mežsaimniecības un ūdens resursu apsaimniekošanas jomās;

un dodot priekšroku

2

| (a) | darbības, kuru mērķis ir nodrošināt pašreizējo Sentinel misiju nepārtrauktību un izstrādāt, palaist, uzturēt un ekspluatēt turpmākus Sentinel, paplašinot novērošanas tvērumu
  , piemēram,
  šādiem elementiem: novērošanas spējas antropogēno CO2 emisiju un citu siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam, polāro apgabalu pārklājuma nodrošināšana un inovatīvu vides lietojumu sekmēšana lauksaimniecības, mežsaimniecības un ūdens resursu apsaimniekošanas jomās; |
| --- | --- |

(a)

darbības, kuru mērķis ir nodrošināt pašreizējo Sentinel misiju nepārtrauktību un izstrādāt, palaist, uzturēt un ekspluatēt turpmākus Sentinel, paplašinot novērošanas tvērumu
  , piemēram,
  šādiem elementiem: novērošanas spējas antropogēno CO2 emisiju un citu siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam, polāro apgabalu pārklājuma nodrošināšana un inovatīvu vides lietojumu sekmēšana lauksaimniecības, mežsaimniecības un ūdens resursu apsaimniekošanas jomās;

, piemēram,

2

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

49. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | darbības, kuru mērķis ir nodrošināt piekļuvi trešās personas datiem, kas vajadzīgi, lai ģenerētu Copernicus pakalpojumus vai
  Savienības iestāžu
  ,
  aģentūru
  un
  decentralizēto dienestu lietošanai
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

darbības, kuru mērķis ir nodrošināt piekļuvi trešās personas datiem, kas vajadzīgi, lai ģenerētu Copernicus pakalpojumus vai
  Savienības iestāžu
  ,
  aģentūru
  un
  decentralizēto dienestu lietošanai
  ;

Savienības iestāžu

aģentūru

decentralizēto dienestu lietošanai

| (b) | darbības, kuru mērķis ir nodrošināt piekļuvi trešās personas datiem, kas vajadzīgi, lai ģenerētu Copernicus pakalpojumus vai
  lai tos izmantotu galvenie lietotāji, priekšroku dodot datiem
  ,
  ko sniedz
  un
  /vai kurus finansē publiskās iestādes dalībvalstīs, piemēram, valstu aģentūras
  ; |
| --- | --- |

(b)

darbības, kuru mērķis ir nodrošināt piekļuvi trešās personas datiem, kas vajadzīgi, lai ģenerētu Copernicus pakalpojumus vai
  lai tos izmantotu galvenie lietotāji, priekšroku dodot datiem
  ,
  ko sniedz
  un
  /vai kurus finansē publiskās iestādes dalībvalstīs, piemēram, valstu aģentūras
  ;

lai tos izmantotu galvenie lietotāji, priekšroku dodot datiem

ko sniedz

/vai kurus finansē publiskās iestādes dalībvalstīs, piemēram, valstu aģentūras

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

49. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | atbalstu attiecīgo Copernicus pakārtoto lietotņu un pakalpojumu izstrādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

atbalstu attiecīgo Copernicus pakārtoto lietotņu un pakalpojumu izstrādei.

atbalstu attiecīgo Copernicus pakārtoto lietotņu un pakalpojumu izstrādei.

Grozījums Nr. 181

Grozījums Nr. 181

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

50. pants – 1. punkts – ievaddaļa

50. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Copernicus ietver darbības šādu
  pakalpojumu
  atbalstam: | Copernicus ietver darbības šādu
  pamatpakalpojumu
  atbalstam: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Copernicus ietver darbības šādu
  pakalpojumu
  atbalstam:

pakalpojumu

Copernicus ietver darbības šādu
  pamatpakalpojumu
  atbalstam:

pamatpakalpojumu

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

50. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – 3. ievilkums

50. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | zemes un lauksaimniecības monitoringu nolūkā sniegt informāciju par zemes segumu, zemes izmantojumu un zemes izmantojuma izmaiņām,
  pilsētu teritorijām
  , iekšzemes ūdeņu daudzumu un kvalitāti, mežiem, lauksaimniecību un citiem dabas resursiem, bioloģisko daudzveidību un kriosfēru; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

zemes un lauksaimniecības monitoringu nolūkā sniegt informāciju par zemes segumu, zemes izmantojumu un zemes izmantojuma izmaiņām,
  pilsētu teritorijām
  , iekšzemes ūdeņu daudzumu un kvalitāti, mežiem, lauksaimniecību un citiem dabas resursiem, bioloģisko daudzveidību un kriosfēru;

pilsētu teritorijām

| — | zemes un lauksaimniecības monitoringu nolūkā sniegt informāciju par zemes segumu, zemes izmantojumu un zemes izmantojuma izmaiņām,
  augsnes kvalitāti, pārtuksnešošanos, kultūras mantojuma vietām
  , iekšzemes ūdeņu daudzumu un kvalitāti, mežiem
  un it sevišķi atmežošanu
  , lauksaimniecību un citiem dabas resursiem, bioloģisko daudzveidību un kriosfēru;
  dalībvalstis varēs izmantot no lauksaimniecības zemes monitoringa iegūto informāciju un datus par zemes seguma pakāpi un lauksaimniecības zemes izmantošanu, lai vēl vairāk samazinātu lauksaimniecības subsīdiju piešķiršanas administratīvo slogu; |
| --- | --- |

—

zemes un lauksaimniecības monitoringu nolūkā sniegt informāciju par zemes segumu, zemes izmantojumu un zemes izmantojuma izmaiņām,
  augsnes kvalitāti, pārtuksnešošanos, kultūras mantojuma vietām
  , iekšzemes ūdeņu daudzumu un kvalitāti, mežiem
  un it sevišķi atmežošanu
  , lauksaimniecību un citiem dabas resursiem, bioloģisko daudzveidību un kriosfēru;
  dalībvalstis varēs izmantot no lauksaimniecības zemes monitoringa iegūto informāciju un datus par zemes seguma pakāpi un lauksaimniecības zemes izmantošanu, lai vēl vairāk samazinātu lauksaimniecības subsīdiju piešķiršanas administratīvo slogu;

augsnes kvalitāti, pārtuksnešošanos, kultūras mantojuma vietām

un it sevišķi atmežošanu

dalībvalstis varēs izmantot no lauksaimniecības zemes monitoringa iegūto informāciju un datus par zemes seguma pakāpi un lauksaimniecības zemes izmantošanu, lai vēl vairāk samazinātu lauksaimniecības subsīdiju piešķiršanas administratīvo slogu;

Grozījums Nr. 183

Grozījums Nr. 183

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

50. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – 4.a ievilkums (jauns)

50. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – 4.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | lauksaimniecības zemes kartēšanu, kam nepieciešama apūdeņošana, ražas prognozes un augsnes izmantošanu un labāka pārtikas nekaitīguma un kvalitātes panākšanu, vienlaikus aizsargājot vidi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

lauksaimniecības zemes kartēšanu, kam nepieciešama apūdeņošana, ražas prognozes un augsnes izmantošanu un labāka pārtikas nekaitīguma un kvalitātes panākšanu, vienlaikus aizsargājot vidi;

lauksaimniecības zemes kartēšanu, kam nepieciešama apūdeņošana, ražas prognozes un augsnes izmantošanu un labāka pārtikas nekaitīguma un kvalitātes panākšanu, vienlaikus aizsargājot vidi;

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

50. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – 4.b ievilkums (jauns)

50. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – 4.b ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | zvejas darbību uzraudzīšanu, lai nodrošinātu labāku pārtikas nekaitīgumu un kvalitāti, vienlaikus aizsargājot vidi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

zvejas darbību uzraudzīšanu, lai nodrošinātu labāku pārtikas nekaitīgumu un kvalitāti, vienlaikus aizsargājot vidi;

zvejas darbību uzraudzīšanu, lai nodrošinātu labāku pārtikas nekaitīgumu un kvalitāti, vienlaikus aizsargājot vidi;

Grozījums Nr. 185

Grozījums Nr. 185

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

50. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

50. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | atbalsts Savienības politikas virzienu īstenošanas uzraudzībai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

atbalsts Savienības politikas virzienu īstenošanas uzraudzībai;

atbalsts Savienības politikas virzienu īstenošanas uzraudzībai;

Grozījums Nr. 186

Grozījums Nr. 186

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

53. pants – 1. punkts – ievaddaļa

53. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| SST komponents nodrošina atbalstu šādām darbībām: | SST programmas mērķis ir pakāpeniski aprīkot Savienību ar autonomu SST spēju. |
| | SST komponents nodrošina atbalstu šādām darbībām: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

SST komponents nodrošina atbalstu šādām darbībām:

SST programmas mērķis ir pakāpeniski aprīkot Savienību ar autonomu SST spēju.

SST programmas mērķis ir pakāpeniski aprīkot Savienību ar autonomu SST spēju.

SST komponents nodrošina atbalstu šādām darbībām:

Grozījums Nr. 187

Grozījums Nr. 187

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

53. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

53. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | dalībvalstu uz zemes un/vai kosmosā esošo sensoru, tostarp ar Eiropas Kosmosa aģentūras starpniecību izstrādāto sensoru un valsts līmenī ekspluatēto Savienības sensoru, tīkla izveide, attīstība un ekspluatācija nolūkā novērot un uzraudzīt objektus un izveidot Eiropas kosmisko objektu katalogu, kas pielāgots 55. pantā minēto lietotāju vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

dalībvalstu uz zemes un/vai kosmosā esošo sensoru, tostarp ar Eiropas Kosmosa aģentūras starpniecību izstrādāto sensoru un valsts līmenī ekspluatēto Savienības sensoru, tīkla izveide, attīstība un ekspluatācija nolūkā novērot un uzraudzīt objektus un izveidot Eiropas kosmisko objektu katalogu, kas pielāgots 55. pantā minēto lietotāju vajadzībām;

| (a) | dalībvalstu
  vai Savienības
  uz zemes un/vai kosmosā esošo sensoru, tostarp ar Eiropas Kosmosa aģentūras starpniecību izstrādāto sensoru un valsts līmenī ekspluatēto Savienības sensoru, tīkla izveide, attīstība un ekspluatācija nolūkā novērot un uzraudzīt objektus un izveidot Eiropas kosmisko objektu katalogu, kas pielāgots 55. pantā minēto lietotāju vajadzībām; |
| --- | --- |

(a)

dalībvalstu
  vai Savienības
  uz zemes un/vai kosmosā esošo sensoru, tostarp ar Eiropas Kosmosa aģentūras starpniecību izstrādāto sensoru un valsts līmenī ekspluatēto Savienības sensoru, tīkla izveide, attīstība un ekspluatācija nolūkā novērot un uzraudzīt objektus un izveidot Eiropas kosmisko objektu katalogu, kas pielāgots 55. pantā minēto lietotāju vajadzībām;

vai Savienības

Grozījums Nr. 188

Grozījums Nr. 188

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

56. pants – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

56. pants – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis, kas vēlas piedalīties 54. pantā minēto SST pakalpojumu sniegšanā, iesniedz Komisijai kopīgu priekšlikumu, kurā pierāda atbilstību šādiem kritērijiem: | Dalībvalstis, kas vēlas piedalīties 54. pantā minēto SST pakalpojumu sniegšanā, iesniedz Komisijai
  atsevišķu vai
  kopīgu priekšlikumu, kurā pierāda atbilstību šādiem kritērijiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis, kas vēlas piedalīties 54. pantā minēto SST pakalpojumu sniegšanā, iesniedz Komisijai kopīgu priekšlikumu, kurā pierāda atbilstību šādiem kritērijiem:

Dalībvalstis, kas vēlas piedalīties 54. pantā minēto SST pakalpojumu sniegšanā, iesniedz Komisijai
  atsevišķu vai
  kopīgu priekšlikumu, kurā pierāda atbilstību šādiem kritērijiem:

atsevišķu vai

Grozījums Nr. 189

Grozījums Nr. 189

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

57. pants – 8. punkts

57. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Komisija ar
  īstenošanas aktiem
  pieņem sīki
  izstrādātus noteikumus
  par to, kā darbojas organizatoriskā sistēma dalībvalstu līdzdalībai SST. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 107. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. | 8.   Komisija
  saskaņā
  ar
  105. pantu par konkrētiem noteikumiem
  pieņem
  deleģētos aktus attiecībā uz
  sīki
  izstrādātiem noteikumiem
  par to, kā darbojas organizatoriskā sistēma dalībvalstu līdzdalībai SST. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 107. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Komisija ar
  īstenošanas aktiem
  pieņem sīki
  izstrādātus noteikumus
  par to, kā darbojas organizatoriskā sistēma dalībvalstu līdzdalībai SST. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 107. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

8.   Komisija
  saskaņā
  ar
  105. pantu par konkrētiem noteikumiem
  pieņem
  deleģētos aktus attiecībā uz
  sīki
  izstrādātiem noteikumiem
  par to, kā darbojas organizatoriskā sistēma dalībvalstu līdzdalībai SST. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 107. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Grozījums Nr. 190

Grozījums Nr. 190

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

58.a pants (jauns)

58.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 58.a pants




  SST piedāvājuma un pieprasījuma uzraudzība




  Līdz 2024. gada 31. decembrim Komisija izvērtē SST komponenta īstenošanu, jo īpaši lietotāju vajadzību evolūciju saistībā ar to sensoru jaudu, kas atrodas uz zemes vai kosmosā, un pabeidz 53. panta 1.a punktā paredzētā Eiropas kataloga izveidi.




  Izvērtēšanā jo īpaši izskata vajadzību pēc papildu kosmosa un zemes infrastruktūras.




  Izvērtējumam vajadzības gadījumā pievieno attiecīgu priekšlikumu par papildu kosmosa un zemes infrastruktūras izveidi saskaņā ar SST komponentu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

58.a pants

SST piedāvājuma un pieprasījuma uzraudzība

Līdz 2024. gada 31. decembrim Komisija izvērtē SST komponenta īstenošanu, jo īpaši lietotāju vajadzību evolūciju saistībā ar to sensoru jaudu, kas atrodas uz zemes vai kosmosā, un pabeidz 53. panta 1.a punktā paredzētā Eiropas kataloga izveidi.

Izvērtēšanā jo īpaši izskata vajadzību pēc papildu kosmosa un zemes infrastruktūras.

Izvērtējumam vajadzības gadījumā pievieno attiecīgu priekšlikumu par papildu kosmosa un zemes infrastruktūras izveidi saskaņā ar SST komponentu.

Grozījums Nr. 191

Grozījums Nr. 191

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

60. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

60. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | Eiropas NEO kataloga izveide. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

Eiropas NEO kataloga izveide.

Eiropas NEO kataloga izveide.

Grozījums Nr. 192

Grozījums Nr. 192

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

61. pants – 1. punkts – ievaddaļa

61. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Saskaņā ar GOVSATCOM komponentu satelītsakaru jaudas un pakalpojumus apvieno kopējā Savienības satelītsakaru jaudu un pakalpojumu resursā. Šis komponents
  ietver
  : | Saskaņā ar GOVSATCOM komponentu satelītsakaru jaudas un pakalpojumus apvieno kopējā Savienības satelītsakaru jaudu un pakalpojumu resursā
  , piemērojot atbilstīgas drošības prasības
  . Šis komponents
  var ietvert
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Saskaņā ar GOVSATCOM komponentu satelītsakaru jaudas un pakalpojumus apvieno kopējā Savienības satelītsakaru jaudu un pakalpojumu resursā. Šis komponents
  ietver
  :

ietver

Saskaņā ar GOVSATCOM komponentu satelītsakaru jaudas un pakalpojumus apvieno kopējā Savienības satelītsakaru jaudu un pakalpojumu resursā
  , piemērojot atbilstīgas drošības prasības
  . Šis komponents
  var ietvert
  :

, piemērojot atbilstīgas drošības prasības

var ietvert

Grozījums Nr. 193

Grozījums Nr. 193

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

61. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

61. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | zemes
  segmenta
  infrastruktūras izstrādi, izbūvi un ekspluatāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

zemes
  segmenta
  infrastruktūras izstrādi, izbūvi un ekspluatāciju;

segmenta

| (a) | zemes
  un kosmosa segmentu
  infrastruktūras izstrādi, izbūvi un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

(a)

zemes
  un kosmosa segmentu
  infrastruktūras izstrādi, izbūvi un ekspluatāciju;

un kosmosa segmentu

Grozījums Nr. 194

Grozījums Nr. 194

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

62. pants – 3. punkts

62. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem pakalpojumu portfeli attiecībā uz pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar GOVSATCOM, kā satelītsakaru jaudu un pakalpojumu un to atribūtu kategoriju sarakstu, ietverot ģeogrāfisko pārklājumu, frekvenci, joslas platumu, lietotāju iekārtas un drošības elementus. Šo pasākumu pamatā ir 1. punktā minētās darbības un drošības prasības
  , un tie piešķir prioritāti pakalpojumiem, kurus lietotājiem sniedz Savienības līmenī
  . Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 107. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. | 3.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem pakalpojumu portfeli attiecībā uz pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar GOVSATCOM, kā satelītsakaru jaudu un pakalpojumu un to atribūtu kategoriju sarakstu, ietverot ģeogrāfisko pārklājumu, frekvenci, joslas platumu, lietotāju iekārtas un drošības elementus. Šo pasākumu pamatā ir 1 punktā minētās darbības un drošības prasības. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 107. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem pakalpojumu portfeli attiecībā uz pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar GOVSATCOM, kā satelītsakaru jaudu un pakalpojumu un to atribūtu kategoriju sarakstu, ietverot ģeogrāfisko pārklājumu, frekvenci, joslas platumu, lietotāju iekārtas un drošības elementus. Šo pasākumu pamatā ir 1. punktā minētās darbības un drošības prasības
  , un tie piešķir prioritāti pakalpojumiem, kurus lietotājiem sniedz Savienības līmenī
  . Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 107. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem pakalpojumu portfeli attiecībā uz pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar GOVSATCOM, kā satelītsakaru jaudu un pakalpojumu un to atribūtu kategoriju sarakstu, ietverot ģeogrāfisko pārklājumu, frekvenci, joslas platumu, lietotāju iekārtas un drošības elementus. Šo pasākumu pamatā ir 1 punktā minētās darbības un drošības prasības. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 107. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Grozījums Nr. 195

Grozījums Nr. 195

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

62. pants – 3.a punkts (jauns)

62. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Šā panta 3. punktā minētajā pakalpojumu portfelī ņem vērā esošos komerciāli pieejamos pakalpojumus, lai nekropļotu konkurenci iekšējā tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Šā panta 3. punktā minētajā pakalpojumu portfelī ņem vērā esošos komerciāli pieejamos pakalpojumus, lai nekropļotu konkurenci iekšējā tirgū.

Grozījums Nr. 196

Grozījums Nr. 196

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

63. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

63. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | juridiskas personas, kas pienācīgi akreditētas nodrošināt satelītsakaru jaudas vai pakalpojumus saskaņā ar 36. pantā noteikto drošības akreditācijas procedūru,
  pamatojoties uz 34. panta 1. punktā minētajām GOVSATCOM komponenta īpašajām drošības prasībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

juridiskas personas, kas pienācīgi akreditētas nodrošināt satelītsakaru jaudas vai pakalpojumus saskaņā ar 36. pantā noteikto drošības akreditācijas procedūru,
  pamatojoties uz 34. panta 1. punktā minētajām GOVSATCOM komponenta īpašajām drošības prasībām
  .

pamatojoties uz 34. panta 1. punktā minētajām GOVSATCOM komponenta īpašajām drošības prasībām

| (b) | juridiskas personas, kas pienācīgi akreditētas nodrošināt satelītsakaru jaudas vai pakalpojumus saskaņā ar 36. pantā noteikto drošības akreditācijas procedūru. |
| --- | --- |

(b)

juridiskas personas, kas pienācīgi akreditētas nodrošināt satelītsakaru jaudas vai pakalpojumus saskaņā ar 36. pantā noteikto drošības akreditācijas procedūru.

Grozījums Nr. 197

Grozījums Nr. 197

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

63. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

63. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | Satelītsakaru jaudu vai pakalpojumu nodrošinātāji, kas to dara saskaņā ar šo komponentu, ievēro īpašās drošības prasības attiecībā uz GOVSATCOM komponentu, kuras noteiktas saskaņā ar 34. panta 1. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

Satelītsakaru jaudu vai pakalpojumu nodrošinātāji, kas to dara saskaņā ar šo komponentu, ievēro īpašās drošības prasības attiecībā uz GOVSATCOM komponentu, kuras noteiktas saskaņā ar 34. panta 1. punktu.

Satelītsakaru jaudu vai pakalpojumu nodrošinātāji, kas to dara saskaņā ar šo komponentu, ievēro īpašās drošības prasības attiecībā uz GOVSATCOM komponentu, kuras noteiktas saskaņā ar 34. panta 1. punktu.

Grozījums Nr. 198

Grozījums Nr. 198

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

65. pants – 1. punkts

65. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Apvienotās satelītsakaru jaudas, pakalpojumus un lietotāju iekārtas GOVSATCOM dalībnieki koplieto un tās starp GOVSATCOM dalībniekiem tiek prioritizētas, pamatojoties uz lietotāju drošības riska analīzi Savienības un dalībvalsts līmenī.
  Šajā koplietošanā un prioritizācijā piešķir prioritāti lietotājiem Savienības līmenī. | 1.   Apvienotās satelītsakaru jaudas, pakalpojumus un lietotāju iekārtas GOVSATCOM dalībnieki koplieto un tās starp GOVSATCOM dalībniekiem tiek prioritizētas, pamatojoties uz lietotāju drošības riska analīzi Savienības un dalībvalsts līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Apvienotās satelītsakaru jaudas, pakalpojumus un lietotāju iekārtas GOVSATCOM dalībnieki koplieto un tās starp GOVSATCOM dalībniekiem tiek prioritizētas, pamatojoties uz lietotāju drošības riska analīzi Savienības un dalībvalsts līmenī.
  Šajā koplietošanā un prioritizācijā piešķir prioritāti lietotājiem Savienības līmenī.

1.   Apvienotās satelītsakaru jaudas, pakalpojumus un lietotāju iekārtas GOVSATCOM dalībnieki koplieto un tās starp GOVSATCOM dalībniekiem tiek prioritizētas, pamatojoties uz lietotāju drošības riska analīzi Savienības un dalībvalsts līmenī.

Grozījums Nr. 199

Grozījums Nr. 199

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

66. pants – 1.a punkts (jauns)

66. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  GOVSATCOM centros ņem vērā esošos komerciāli pieejamos pakalpojumus, lai nekropļotu konkurenci iekšējā tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  GOVSATCOM centros ņem vērā esošos komerciāli pieejamos pakalpojumus, lai nekropļotu konkurenci iekšējā tirgū.

Grozījums Nr. 200

Grozījums Nr. 200

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

69. pants – 1. punkts

69. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdz 2024. gada beigām Komisija izvērtē GOVSATCOM komponenta īstenošanu, it īpaši lietotāju vajadzību attīstību attiecībā uz satelītsakaru jaudu. Izvērtēšanā jo īpaši izskata vajadzību pēc papildu kosmiskās infrastruktūras. Izvērtējumam vajadzības gadījumā pievieno attiecīgu priekšlikumu par papildu kosmiskās infrastruktūras izveidi saskaņā ar GOVSATCOM komponentu. | Līdz 2024. gada beigām Komisija
  sadarbībā ar atbildīgajām struktūrām
  izvērtē GOVSATCOM komponenta īstenošanu, it īpaši lietotāju vajadzību attīstību attiecībā uz satelītsakaru jaudu. Izvērtēšanā jo īpaši izskata vajadzību pēc papildu kosmiskās infrastruktūras. Izvērtējumam vajadzības gadījumā pievieno attiecīgu priekšlikumu par papildu kosmiskās infrastruktūras izveidi saskaņā ar GOVSATCOM komponentu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdz 2024. gada beigām Komisija izvērtē GOVSATCOM komponenta īstenošanu, it īpaši lietotāju vajadzību attīstību attiecībā uz satelītsakaru jaudu. Izvērtēšanā jo īpaši izskata vajadzību pēc papildu kosmiskās infrastruktūras. Izvērtējumam vajadzības gadījumā pievieno attiecīgu priekšlikumu par papildu kosmiskās infrastruktūras izveidi saskaņā ar GOVSATCOM komponentu.

Līdz 2024. gada beigām Komisija
  sadarbībā ar atbildīgajām struktūrām
  izvērtē GOVSATCOM komponenta īstenošanu, it īpaši lietotāju vajadzību attīstību attiecībā uz satelītsakaru jaudu. Izvērtēšanā jo īpaši izskata vajadzību pēc papildu kosmiskās infrastruktūras. Izvērtējumam vajadzības gadījumā pievieno attiecīgu priekšlikumu par papildu kosmiskās infrastruktūras izveidi saskaņā ar GOVSATCOM komponentu.

sadarbībā ar atbildīgajām struktūrām

Grozījums Nr. 201

Grozījums Nr. 201

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

71. pants – 1. punkts

71. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Aģentūras mītnes vieta ir Prāgā, Čehijas Republikā. | Aģentūras mītnes vieta ir Prāgā, Čehijas Republikā.
  Ņemot vērā Programmas vajadzības, var izveidot Aģentūras vietējos birojus, kā noteikts 79. panta 2. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Aģentūras mītnes vieta ir Prāgā, Čehijas Republikā.

Aģentūras mītnes vieta ir Prāgā, Čehijas Republikā.
  Ņemot vērā Programmas vajadzības, var izveidot Aģentūras vietējos birojus, kā noteikts 79. panta 2. punktā.

Ņemot vērā Programmas vajadzības, var izveidot Aģentūras vietējos birojus, kā noteikts 79. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 202

Grozījums Nr. 202

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

73. pants – 4. punkts

73. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Administratīvās padomes locekļus un viņu aizstājējus ieceļ, ņemot vērā viņu zināšanas Aģentūras
  pamatuzdevumu
  jomā, kā arī attiecīgās vadības, administratīvās un budžetārās prasmes. Lai nodrošinātu padomes darba nepārtrauktību, Eiropas Parlaments, Komisija un dalībvalstis cenšas ierobežot savu pārstāvju nomaiņu Administratīvajā padomē. Visas puses tiecas panākt vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību Administratīvajā padomē. | 4.   Administratīvās padomes locekļus un viņu aizstājējus ieceļ, ņemot vērā viņu zināšanas Aģentūras
  uzdevumu
  jomā, kā arī attiecīgās vadības, administratīvās un budžetārās prasmes. Lai nodrošinātu padomes darba nepārtrauktību, Eiropas Parlaments, Komisija un dalībvalstis cenšas ierobežot savu pārstāvju nomaiņu Administratīvajā padomē. Visas puses tiecas panākt vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību Administratīvajā padomē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Administratīvās padomes locekļus un viņu aizstājējus ieceļ, ņemot vērā viņu zināšanas Aģentūras
  pamatuzdevumu
  jomā, kā arī attiecīgās vadības, administratīvās un budžetārās prasmes. Lai nodrošinātu padomes darba nepārtrauktību, Eiropas Parlaments, Komisija un dalībvalstis cenšas ierobežot savu pārstāvju nomaiņu Administratīvajā padomē. Visas puses tiecas panākt vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību Administratīvajā padomē.

4.   Administratīvās padomes locekļus un viņu aizstājējus ieceļ, ņemot vērā viņu zināšanas Aģentūras
  uzdevumu
  jomā, kā arī attiecīgās vadības, administratīvās un budžetārās prasmes. Lai nodrošinātu padomes darba nepārtrauktību, Eiropas Parlaments, Komisija un dalībvalstis cenšas ierobežot savu pārstāvju nomaiņu Administratīvajā padomē. Visas puses tiecas panākt vīriešu un sieviešu līdzsvarotu pārstāvību Administratīvajā padomē.

Grozījums Nr. 203

Grozījums Nr. 203

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

73. pants – 5. punkts

73. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Administratīvās padomes locekļu un viņu aizstājēju amata pilnvaru termiņš ir četri gadi, un to var
  vienreiz
  pagarināt. | 5.   Administratīvās padomes locekļu un viņu aizstājēju amata pilnvaru termiņš ir četri gadi, un to var pagarināt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Administratīvās padomes locekļu un viņu aizstājēju amata pilnvaru termiņš ir četri gadi, un to var
  vienreiz
  pagarināt.

5.   Administratīvās padomes locekļu un viņu aizstājēju amata pilnvaru termiņš ir četri gadi, un to var pagarināt.

Grozījums Nr. 204

Grozījums Nr. 204

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

75. pants – 3. punkts

75. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Administratīvā padome divreiz gadā sanāk uz kārtējo sanāksmi. Administratīvā padome sanāk arī tad, ja to ierosina priekšsēdētājs vai ja to lūdz vismaz viena trešdaļa padomes locekļu. | 3.   Administratīvā padome
  vismaz
  divreiz gadā sanāk uz kārtējo sanāksmi. Administratīvā padome sanāk arī tad, ja to ierosina priekšsēdētājs vai ja to lūdz vismaz viena trešdaļa padomes locekļu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Administratīvā padome divreiz gadā sanāk uz kārtējo sanāksmi. Administratīvā padome sanāk arī tad, ja to ierosina priekšsēdētājs vai ja to lūdz vismaz viena trešdaļa padomes locekļu.

3.   Administratīvā padome
  vismaz
  divreiz gadā sanāk uz kārtējo sanāksmi. Administratīvā padome sanāk arī tad, ja to ierosina priekšsēdētājs vai ja to lūdz vismaz viena trešdaļa padomes locekļu.

Grozījums Nr. 205

Grozījums Nr. 205

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

75. pants – 5. punkts

75. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   [Administratīvās padomes sanāksmes, kas attiecas uz jebkuru Programmas komponentu, kurš paredz sensitīvas valsts infrastruktūras izmantošanu, var apmeklēt un apspriešanā
  un balsošanā var
  piedalīties
  tikai to
  dalībvalstu pārstāvji
  , kurām pieder šāda infrastruktūra,
  un Komisijas pārstāvis. Ja Administratīvās padomes priekšsēdētājs nepārstāv tādu dalībvalsti, kurai pieder šāda infrastruktūra, viņu aizstāj pārstāvis no kādas dalībvalsts, kurai pieder šāda infrastruktūra.] | 5.   [Administratīvās padomes sanāksmes, kas attiecas uz jebkuru Programmas komponentu, kurš paredz sensitīvas valsts infrastruktūras izmantošanu, var apmeklēt un apspriešanā piedalīties dalībvalstu pārstāvji un Komisijas pārstāvis
  , taču balsošanā var piedalīties tikai to dalībvalstu pārstāvji, kurām pieder šāda infrastruktūra
  . Ja Administratīvās padomes priekšsēdētājs nepārstāv tādu dalībvalsti, kurai pieder šāda infrastruktūra, viņu aizstāj pārstāvis no kādas dalībvalsts, kurai pieder šāda infrastruktūra.] |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   [Administratīvās padomes sanāksmes, kas attiecas uz jebkuru Programmas komponentu, kurš paredz sensitīvas valsts infrastruktūras izmantošanu, var apmeklēt un apspriešanā
  un balsošanā var
  piedalīties
  tikai to
  dalībvalstu pārstāvji
  , kurām pieder šāda infrastruktūra,
  un Komisijas pārstāvis. Ja Administratīvās padomes priekšsēdētājs nepārstāv tādu dalībvalsti, kurai pieder šāda infrastruktūra, viņu aizstāj pārstāvis no kādas dalībvalsts, kurai pieder šāda infrastruktūra.]

5.   [Administratīvās padomes sanāksmes, kas attiecas uz jebkuru Programmas komponentu, kurš paredz sensitīvas valsts infrastruktūras izmantošanu, var apmeklēt un apspriešanā piedalīties dalībvalstu pārstāvji un Komisijas pārstāvis
  , taču balsošanā var piedalīties tikai to dalībvalstu pārstāvji, kurām pieder šāda infrastruktūra
  . Ja Administratīvās padomes priekšsēdētājs nepārstāv tādu dalībvalsti, kurai pieder šāda infrastruktūra, viņu aizstāj pārstāvis no kādas dalībvalsts, kurai pieder šāda infrastruktūra.]

Grozījums Nr. 206

Grozījums Nr. 206

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

77. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

77. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | vēlākais līdz Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. pantā paredzētās daudzgadu finanšu shēmas pirmā gada 30. jūnijam un pēc Komisijas atzinuma saņemšanas pieņem Aģentūras daudzgadu darba programmu laikposmam, kas atbilst daudzgadu finanšu shēmas ilgumam, vispirms tajā bez izmaiņām iekļaujot daļu, kuru Drošības akreditācijas padome ir izstrādājusi saskaņā ar 80. panta a) punktu. Attiecībā uz minēto darba programmu apspriežas ar Eiropas Parlamentu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

vēlākais līdz Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. pantā paredzētās daudzgadu finanšu shēmas pirmā gada 30. jūnijam un pēc Komisijas atzinuma saņemšanas pieņem Aģentūras daudzgadu darba programmu laikposmam, kas atbilst daudzgadu finanšu shēmas ilgumam, vispirms tajā bez izmaiņām iekļaujot daļu, kuru Drošības akreditācijas padome ir izstrādājusi saskaņā ar 80. panta a) punktu. Attiecībā uz minēto darba programmu apspriežas ar Eiropas Parlamentu;

vēlākais līdz Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. pantā paredzētās daudzgadu finanšu shēmas pirmā gada 30. jūnijam un pēc Komisijas atzinuma saņemšanas pieņem Aģentūras daudzgadu darba programmu laikposmam, kas atbilst daudzgadu finanšu shēmas ilgumam, vispirms tajā bez izmaiņām iekļaujot daļu, kuru Drošības akreditācijas padome ir izstrādājusi saskaņā ar 80. panta a) punktu. Attiecībā uz minēto darba programmu apspriežas ar Eiropas Parlamentu;

Grozījums Nr. 207

Grozījums Nr. 207

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

77. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

77. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | pieņem pārredzamības noteikumus par rūpniecības līgumiem un regulāri saņem informāciju par tiem no izpilddirektora; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

pieņem pārredzamības noteikumus par rūpniecības līgumiem un regulāri saņem informāciju par tiem no izpilddirektora;

pieņem pārredzamības noteikumus par rūpniecības līgumiem un regulāri saņem informāciju par tiem no izpilddirektora;

Grozījums Nr. 208

Grozījums Nr. 208

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

79. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

79. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | ievēro pārredzamības noteikumus par rūpniecības līgumiem un informē Administratīvo padomi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

ievēro pārredzamības noteikumus par rūpniecības līgumiem un informē Administratīvo padomi;

ievēro pārredzamības noteikumus par rūpniecības līgumiem un informē Administratīvo padomi;

Grozījums Nr. 209

Grozījums Nr. 209

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

79. pants – 2. punkts

79. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Izpilddirektors izlemj, vai ir nepieciešams izvietot vienu vai vairākus darbiniekus vienā vai vairākās dalībvalstīs, lai
  aģentūras
  uzdevumus veiktu efektīvā un produktīvā veidā. Pirms izpilddirektors nolemj izveidot vietējo biroju, viņš saņem Komisijas, Administratīvās padomes un attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) iepriekšēju piekrišanu. Lēmumā norāda vietējā birojā veicamo darbību tvērumu, izvairoties no liekām izmaksām un Aģentūras administratīvo funkciju dublēšanas. Ar attiecīgo(-ajām) dalībvalsti(-īm) var būt nepieciešams noslēgt mītnes nolīgumu. | 2.   Izpilddirektors izlemj, vai ir nepieciešams izvietot vienu vai vairākus darbiniekus vienā vai vairākās dalībvalstīs, lai
  Aģentūras
  uzdevumus veiktu efektīvā un produktīvā veidā. Pirms izpilddirektors nolemj izveidot vietējo biroju, viņš saņem Komisijas, Administratīvās padomes un attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) iepriekšēju piekrišanu. Lēmumā norāda vietējā birojā veicamo darbību tvērumu, izvairoties no liekām izmaksām un Aģentūras administratīvo funkciju dublēšanas. Ar attiecīgo(-ajām) dalībvalsti(-īm) var būt nepieciešams noslēgt mītnes nolīgumu.
  Ja iespējams, ietekmi attiecībā uz personāla sadalījumu un budžetu iekļauj gada darba programmā, un jebkurā gadījumā par šo projektu ziņo budžeta lēmējiestādei saskaņā ar 84. panta 11. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Izpilddirektors izlemj, vai ir nepieciešams izvietot vienu vai vairākus darbiniekus vienā vai vairākās dalībvalstīs, lai
  aģentūras
  uzdevumus veiktu efektīvā un produktīvā veidā. Pirms izpilddirektors nolemj izveidot vietējo biroju, viņš saņem Komisijas, Administratīvās padomes un attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) iepriekšēju piekrišanu. Lēmumā norāda vietējā birojā veicamo darbību tvērumu, izvairoties no liekām izmaksām un Aģentūras administratīvo funkciju dublēšanas. Ar attiecīgo(-ajām) dalībvalsti(-īm) var būt nepieciešams noslēgt mītnes nolīgumu.

2.   Izpilddirektors izlemj, vai ir nepieciešams izvietot vienu vai vairākus darbiniekus vienā vai vairākās dalībvalstīs, lai
  Aģentūras
  uzdevumus veiktu efektīvā un produktīvā veidā. Pirms izpilddirektors nolemj izveidot vietējo biroju, viņš saņem Komisijas, Administratīvās padomes un attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) iepriekšēju piekrišanu. Lēmumā norāda vietējā birojā veicamo darbību tvērumu, izvairoties no liekām izmaksām un Aģentūras administratīvo funkciju dublēšanas. Ar attiecīgo(-ajām) dalībvalsti(-īm) var būt nepieciešams noslēgt mītnes nolīgumu.
  Ja iespējams, ietekmi attiecībā uz personāla sadalījumu un budžetu iekļauj gada darba programmā, un jebkurā gadījumā par šo projektu ziņo budžeta lēmējiestādei saskaņā ar 84. panta 11. punktu.

Grozījums Nr. 210

Grozījums Nr. 210

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

88. pants – 3.a punkts (jauns)

88. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Aģentūras darbinieku atalgojumam Aģentūra izmanto savus līdzekļus un — ja vajadzīgs Aģentūrai deleģēto uzdevumu izpildei — izmantojot budžetu, ko deleģējusi Komisija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Aģentūras darbinieku atalgojumam Aģentūra izmanto savus līdzekļus un — ja vajadzīgs Aģentūrai deleģēto uzdevumu izpildei — izmantojot budžetu, ko deleģējusi Komisija.

Grozījums Nr. 211

Grozījums Nr. 211

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

89. pants – 1. punkts – 2. daļa

89. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izpilddirektoru ieceļ Administratīvā padome, pamatojoties uz amata kandidāta nopelniem, dokumentāri apstiprinātām administratīvām un vadītāja spējām, kā arī atbilstīgām zināšanām un pieredzi attiecīgajās jomās un izvēloties no Komisijas piedāvātā saraksta, — pirms tam notiek atklāts konkurss, ko rīko pēc Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai citur publicēta aicinājuma pieteikties. | Izpilddirektoru ieceļ Administratīvā padome, pamatojoties uz amata kandidāta nopelniem, dokumentāri apstiprinātām administratīvām un vadītāja spējām, kā arī atbilstīgām zināšanām un pieredzi attiecīgajās jomās un izvēloties no Komisijas piedāvātā saraksta
  ar vismaz trim kandidātiem
  , — pirms tam notiek atklāts konkurss, ko rīko pēc Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai citur publicēta aicinājuma pieteikties. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izpilddirektoru ieceļ Administratīvā padome, pamatojoties uz amata kandidāta nopelniem, dokumentāri apstiprinātām administratīvām un vadītāja spējām, kā arī atbilstīgām zināšanām un pieredzi attiecīgajās jomās un izvēloties no Komisijas piedāvātā saraksta, — pirms tam notiek atklāts konkurss, ko rīko pēc Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai citur publicēta aicinājuma pieteikties.

Izpilddirektoru ieceļ Administratīvā padome, pamatojoties uz amata kandidāta nopelniem, dokumentāri apstiprinātām administratīvām un vadītāja spējām, kā arī atbilstīgām zināšanām un pieredzi attiecīgajās jomās un izvēloties no Komisijas piedāvātā saraksta
  ar vismaz trim kandidātiem
  , — pirms tam notiek atklāts konkurss, ko rīko pēc Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai citur publicēta aicinājuma pieteikties.

ar vismaz trim kandidātiem

Grozījums Nr. 212

Grozījums Nr. 212

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

89. pants – 2. punkts – 2. daļa

89. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un ņemot vērā pirmajā daļā minēto izvērtējumu, Administratīvā padome var vienu reizi pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru laiku ne vairāk kā uz
  četriem
  gadiem. | Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un ņemot vērā pirmajā daļā minēto izvērtējumu, Administratīvā padome var vienu reizi pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru laiku ne vairāk kā uz
  pieciem
  gadiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un ņemot vērā pirmajā daļā minēto izvērtējumu, Administratīvā padome var vienu reizi pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru laiku ne vairāk kā uz
  četriem
  gadiem.

četriem

Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un ņemot vērā pirmajā daļā minēto izvērtējumu, Administratīvā padome var vienu reizi pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru laiku ne vairāk kā uz
  pieciem
  gadiem.

pieciem

Grozījums Nr. 213

Grozījums Nr. 213

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

92. pants – virsraksts

92. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Mītnes nolīgums un darbības nosacījumi | Mītnes
  un vietējo biroju
  nolīgums un darbības nosacījumi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Mītnes nolīgums un darbības nosacījumi

Mītnes
  un vietējo biroju
  nolīgums un darbības nosacījumi

un vietējo biroju

Grozījums Nr. 214

Grozījums Nr. 214

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

92. pants – 1. punkts

92. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Nepieciešamo kārtību attiecībā uz Aģentūrai paredzēto atrašanās vietu
  uzņēmējā dalībvalstī
  un telpām, kuru pieejamību nodrošina šī dalībvalsts, kopā specifiskajiem noteikumiem, kas
  uzņēmējā dalībvalstī
  piemērojami izpilddirektoram, Administratīvās padomes locekļiem, Aģentūras darbiniekiem un viņu ģimenes locekļiem, nosaka mītnes nolīgumā starp Aģentūru un uzņēmēju dalībvalsti, kas noslēgts pēc tam, kad saņemts Administratīvās padomes apstiprinājums. | 1.   Nepieciešamo kārtību attiecībā uz Aģentūrai paredzēto atrašanās vietu
  uzņēmējās dalībvalstīs
  un telpām, kuru pieejamību nodrošina šī dalībvalsts, kopā specifiskajiem noteikumiem, kas
  uzņēmējās dalībvalstīs
  piemērojami izpilddirektoram, Administratīvās padomes locekļiem, Aģentūras darbiniekiem un viņu ģimenes locekļiem, nosaka mītnes
  un vietējo biroju
  nolīgumā starp Aģentūru un uzņēmēju dalībvalsti,
  kurā mītne vai vietējā infrastruktūra atrodas, un
  kas noslēgts pēc tam, kad saņemts Administratīvās padomes apstiprinājums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Nepieciešamo kārtību attiecībā uz Aģentūrai paredzēto atrašanās vietu
  uzņēmējā dalībvalstī
  un telpām, kuru pieejamību nodrošina šī dalībvalsts, kopā specifiskajiem noteikumiem, kas
  uzņēmējā dalībvalstī
  piemērojami izpilddirektoram, Administratīvās padomes locekļiem, Aģentūras darbiniekiem un viņu ģimenes locekļiem, nosaka mītnes nolīgumā starp Aģentūru un uzņēmēju dalībvalsti, kas noslēgts pēc tam, kad saņemts Administratīvās padomes apstiprinājums.

1.   Nepieciešamo kārtību attiecībā uz Aģentūrai paredzēto atrašanās vietu
  uzņēmējās dalībvalstīs
  un telpām, kuru pieejamību nodrošina šī dalībvalsts, kopā specifiskajiem noteikumiem, kas
  uzņēmējās dalībvalstīs
  piemērojami izpilddirektoram, Administratīvās padomes locekļiem, Aģentūras darbiniekiem un viņu ģimenes locekļiem, nosaka mītnes
  un vietējo biroju
  nolīgumā starp Aģentūru un uzņēmēju dalībvalsti,
  kurā mītne vai vietējā infrastruktūra atrodas, un
  kas noslēgts pēc tam, kad saņemts Administratīvās padomes apstiprinājums.

Grozījums Nr. 215

Grozījums Nr. 215

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

98. pants – 1. punkts

98. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Aģentūra ir atvērta to trešo valstu dalībai, kuras ar Savienību noslēgušas attiecīgus nolīgumus. | 1.   Aģentūra ir atvērta to trešo valstu
  un starptautisko organizāciju
  dalībai, kuras ar Savienību noslēgušas attiecīgus nolīgumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Aģentūra ir atvērta to trešo valstu dalībai, kuras ar Savienību noslēgušas attiecīgus nolīgumus.

1.   Aģentūra ir atvērta to trešo valstu
  un starptautisko organizāciju
  dalībai, kuras ar Savienību noslēgušas attiecīgus nolīgumus.

Grozījums Nr. 216

Grozījums Nr. 216

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

101. pants – 1.a punkts (jauns)

101. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Komisija nosaka metodiku kvalitatīvo rādītāju izstrādei, lai precīzi novērtētu 4. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā noteikto vispārējo mērķu sasniegšanu. Pamatojoties uz šo metodiku, Komisija vēlākais līdz 2021. gada 1. janvārim papildina pielikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Komisija nosaka metodiku kvalitatīvo rādītāju izstrādei, lai precīzi novērtētu 4. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā noteikto vispārējo mērķu sasniegšanu. Pamatojoties uz šo metodiku, Komisija vēlākais līdz 2021. gada 1. janvārim papildina pielikumu.

Grozījums Nr. 217

Grozījums Nr. 217

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

102. pants – 2. punkts

102. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Programmas starpposma novērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc
  četriem
  gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma. | 2.   Programmas starpposma novērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc
  trim
  gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma.
  Īpašu iedaļu šajā novērtējumā velta Programmas pārvaldībai ar mērķi informēt, vai ir nepieciešams mainīt dažādajiem Programmas dalībniekiem uzticētos uzdevumus un kompetences jomas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Programmas starpposma novērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc
  četriem
  gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma.

2.   Programmas starpposma novērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc
  trim
  gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma.
  Īpašu iedaļu šajā novērtējumā velta Programmas pārvaldībai ar mērķi informēt, vai ir nepieciešams mainīt dažādajiem Programmas dalībniekiem uzticētos uzdevumus un kompetences jomas.

Grozījums Nr. 218

Grozījums Nr. 218

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

102. pants – 4. punkts

102. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šo novērtēšanu rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem. | 4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šo novērtēšanu rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem
  un, ja vajadzīgs, novērtējumu var papildināt ar jaunu tiesību akta priekšlikumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šo novērtēšanu rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem.

4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šo novērtēšanu rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem
  un, ja vajadzīgs, novērtējumu var papildināt ar jaunu tiesību akta priekšlikumu
  .

Grozījums Nr. 219

Grozījums Nr. 219

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

102. pants – 6. punkts – 1. daļa

102. pants – 6. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdz 2024. gada 30. jūnijam un ik pēc
  pieciem
  gadiem pēc šā datuma Komisija vērtē Aģentūras sniegumu attiecībā uz tās mērķiem, pilnvarām, uzdevumiem un atrašanās vietu, saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm. Novērtēšanā
  jo īpaši
  izskata, vai nav radusies vajadzība mainīt Aģentūras pilnvaras, un novērtē katra šāda grozījuma finansiālās sekas. Novērtēšanā risina jautājumu par Aģentūras politiku attiecībā uz interešu konfliktiem un Drošības akreditācijas padomes neatkarību un autonomiju. | Līdz 2024. gada 30. jūnijam un ik pēc
  trim
  gadiem pēc šā datuma Komisija vērtē Aģentūras sniegumu attiecībā uz tās mērķiem, pilnvarām, uzdevumiem un atrašanās vietu, saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm. Novērtēšanā izskata, vai nav radusies vajadzība mainīt Aģentūras pilnvaras,
  jo īpaši saistībā ar iespēju uzticēt tai papildu uzdevumus, kā minēts 30. pantā,
  un novērtē katra šāda grozījuma finansiālās sekas. Novērtēšanā risina jautājumu par Aģentūras politiku attiecībā uz interešu konfliktiem un Drošības akreditācijas padomes neatkarību un autonomiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdz 2024. gada 30. jūnijam un ik pēc
  pieciem
  gadiem pēc šā datuma Komisija vērtē Aģentūras sniegumu attiecībā uz tās mērķiem, pilnvarām, uzdevumiem un atrašanās vietu, saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm. Novērtēšanā
  jo īpaši
  izskata, vai nav radusies vajadzība mainīt Aģentūras pilnvaras, un novērtē katra šāda grozījuma finansiālās sekas. Novērtēšanā risina jautājumu par Aģentūras politiku attiecībā uz interešu konfliktiem un Drošības akreditācijas padomes neatkarību un autonomiju.

pieciem

jo īpaši

Līdz 2024. gada 30. jūnijam un ik pēc
  trim
  gadiem pēc šā datuma Komisija vērtē Aģentūras sniegumu attiecībā uz tās mērķiem, pilnvarām, uzdevumiem un atrašanās vietu, saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm. Novērtēšanā izskata, vai nav radusies vajadzība mainīt Aģentūras pilnvaras,
  jo īpaši saistībā ar iespēju uzticēt tai papildu uzdevumus, kā minēts 30. pantā,
  un novērtē katra šāda grozījuma finansiālās sekas. Novērtēšanā risina jautājumu par Aģentūras politiku attiecībā uz interešu konfliktiem un Drošības akreditācijas padomes neatkarību un autonomiju.

trim

jo īpaši saistībā ar iespēju uzticēt tai papildu uzdevumus, kā minēts 30. pantā,

Grozījums Nr. 220

Grozījums Nr. 220

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

105. pants – 2. punkts

105. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisijai līdz
  . 
  2028. gada 31. decembrim


  uz nenoteiktu laiku tiek piešķirtas
  pilnvaras pieņemt 52. panta 101. pantā minētos deleģētos aktus. | 2.   Pilnvaras pieņemt 52. un 101. pantā minētos deleģētos aktus
  Komisijai piešķir līdz
   
  2028. gada 31. decembrim
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Komisijai līdz
  . 
  2028. gada 31. decembrim


  uz nenoteiktu laiku tiek piešķirtas
  pilnvaras pieņemt 52. panta 101. pantā minētos deleģētos aktus.

2.   Pilnvaras pieņemt 52. un 101. pantā minētos deleģētos aktus
  Komisijai piešķir līdz
   
  2028. gada 31. decembrim
  .

Grozījums Nr. 221

Grozījums Nr. 221

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

107. pants – 1. punkts

107. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. | 1.   Komisijai palīdz komiteja
  , kas sanāk kopā konkrētā sastāvā/apakškomitejās, kuras veltītas katram no galvenajiem Programmas komponentiem (Galileo un EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM)
  . Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

1.   Komisijai palīdz komiteja
  , kas sanāk kopā konkrētā sastāvā/apakškomitejās, kuras veltītas katram no galvenajiem Programmas komponentiem (Galileo un EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM)
  . Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

Grozījums Nr. 222

Grozījums Nr. 222

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

107. pants – 3.a punkts (jauns)

107. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Starptautiskajos nolīgumos, ko noslēdz Savienība, vajadzības gadījumā var paredzēt trešo valstu vai starptautisko organizāciju pārstāvju piedalīšanos komitejas darbā atbilstīgi tās reglamentā paredzētajiem nosacījumiem, pienācīgi ņemot vērā Savienības drošību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Starptautiskajos nolīgumos, ko noslēdz Savienība, vajadzības gadījumā var paredzēt trešo valstu vai starptautisko organizāciju pārstāvju piedalīšanos komitejas darbā atbilstīgi tās reglamentā paredzētajiem nosacījumiem, pienācīgi ņemot vērā Savienības drošību.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0405/2018).

1

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Lēmums Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (OV L 81, 21.3.2012., 7. lpp.).

15

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Lēmums Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (OV L 81, 21.3.2012., 7. lpp.).

15

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 4. jūlija Regula (ES) 2018/1139 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES, un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 4. jūlija Regula (ES) 2018/1139 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES, un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.).

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regula (ES) Nr. 377/2014, ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010 (OV L 122, 24.4.2014., 44. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regula (ES) Nr. 911/2010 par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011.–2013.) (OV L 276, 20.10.2010., 1. lpp.).

18

(19)  Paziņojums “Mākslīgais intelekts Eiropai” (COM(2018)0237), paziņojums “Ceļā uz vienotas datu telpas izveidi Eiropā” (COM(2018)0232), “Priekšlikums Padomes regulai par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi” (COM(2018)0008).

19

(20)  Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācija

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīva 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE).

21

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regula (ES) Nr. 377/2014, ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010 (OV L 122, 24.4.2014., 44. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regula (ES) Nr. 911/2010 par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011.–2013.) (OV L 276, 20.10.2010., 1. lpp.).

18

(19)  Paziņojums “Mākslīgais intelekts Eiropai” (COM(2018)0237), paziņojums “Ceļā uz vienotas datu telpas izveidi Eiropā” (COM(2018)0232), “Priekšlikums Padomes regulai par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi” (COM(2018)0008).

19

(20)  Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācija

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīva 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE).

21

(24)  OV L 158, 27.5.2014., 227. lpp.

24

(24)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Lēmums Nr. 541/2014/ES, ar ko izveido kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta sistēmu (

  OV L 158, 27.5.2014., 227. lpp.).

24

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Lēmums Nr. 541/2014/ES, ar ko izveido kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta sistēmu (

(29)  OV L 345, 23.12.2008., 75. lpp.

29

(29)  OV L 345, 23.12.2008., 75. lpp.

29

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/775 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/775

---

P8_TA(2018)0521

Digitālās Eiropas programmas izveide laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 388/45)

Grozījums Nr. 1

Normatīvās rezolūcijas projekts

3.a norāde (jauna)

| Normatīvās rezolūcijas projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūciju par FinTech — tehnoloģijas ietekme uz finanšu sektora nākotni, |

Normatīvās rezolūcijas projekts

Grozījums

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūciju par FinTech — tehnoloģijas ietekme uz finanšu sektora nākotni,

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Saskaņā ar [atsauce atbilstīgi jāatjaunina saskaņā ar jauno lēmumu par aizjūras zemēm un teritorijām: Padomes Lēmuma ../../ES (53) 88. pantu] fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Saskaņā ar [atsauce atbilstīgi jāatjaunina saskaņā ar jauno lēmumu par aizjūras zemēm un teritorijām: Padomes Lēmuma ../../ES (53) 88. pantu] fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (4) | Saskaņā ar [atsauce atbilstīgi jāatjaunina saskaņā ar jauno lēmumu par aizjūras zemēm un teritorijām: Padomes Lēmuma ../../ES53 (53) 88. pantu] fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.
  Programmas īstenošanā jāņem vērā ierobežojumi, kas saistīti ar aizjūras zemju un teritoriju līdzdalību, un to reālajai dalībai programmā ir jāpiemēro uzraudzība un regulārs novērtējums. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar [atsauce atbilstīgi jāatjaunina saskaņā ar jauno lēmumu par aizjūras zemēm un teritorijām: Padomes Lēmuma ../../ES53 (53) 88. pantu] fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.
  Programmas īstenošanā jāņem vērā ierobežojumi, kas saistīti ar aizjūras zemju un teritoriju līdzdalību, un to reālajai dalībai programmā ir jāpiemēro uzraudzība un regulārs novērtējums.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (54) šo programmu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas savākta atbilstīgi īpašām uzraudzības prasībām, taču vienlaikus jāizvairās no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm. Šajās
  prasības
  vajadzības gadījumā
  var
  iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmantot, izvērtējot programmas ietekmi uz vietas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (54) šo programmu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas savākta atbilstīgi īpašām uzraudzības prasībām, taču vienlaikus jāizvairās no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm. Šajās
  prasības
  vajadzības gadījumā
  var
  iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmantot, izvērtējot programmas ietekmi uz vietas.

| (5) | Saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (54) šo programmu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas savākta atbilstīgi īpašām uzraudzības prasībām,
  ņemot vērā pašreizējās vajadzības un ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679

   (54a)

  ,
  taču vienlaikus jāizvairās no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga
  visiem saņēmējiem
  , jo īpaši dalībvalstīm
  un MVU
  . Šajās
  prasībās
  vajadzības gadījumā
  vajadzētu
  iekļaut izmērāmus
  kvantitatīvus un kvalitatīvus
  rādītājus, ko izmantot, izvērtējot programmas ietekmi uz vietas. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (54) šo programmu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas savākta atbilstīgi īpašām uzraudzības prasībām,
  ņemot vērā pašreizējās vajadzības un ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679

   (54a)

  ,
  taču vienlaikus jāizvairās no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga
  visiem saņēmējiem
  , jo īpaši dalībvalstīm
  un MVU
  . Šajās
  prasībās
  vajadzības gadījumā
  vajadzētu
  iekļaut izmērāmus
  kvantitatīvus un kvalitatīvus
  rādītājus, ko izmantot, izvērtējot programmas ietekmi uz vietas.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Programmai būtu jānodrošina to inovatīvo finanšu instrumentu un mehānismu pilnīga pārredzamība, pārskatatbildība un demokrātiska kontrole, kas saistīti ar Savienības budžetu, it īpaši attiecībā uz to ieguldījumu gan saistībā ar sākotnējām gaidām, gan galarezultātiem virzībā uz Savienības mērķu sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Programmai būtu jānodrošina to inovatīvo finanšu instrumentu un mehānismu pilnīga pārredzamība, pārskatatbildība un demokrātiska kontrole, kas saistīti ar Savienības budžetu, it īpaši attiecībā uz to ieguldījumu gan saistībā ar sākotnējām gaidām, gan galarezultātiem virzībā uz Savienības mērķu sasniegšanu.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Tallinas digitālajā samitā (55), kas norisinājās 2017. gada septembrī, un Eiropadomes 2017. gada 19. oktobra secinājumos (56) tika norādīts, ka Eiropai ir jāinvestē savu tautsaimniecību digitalizācijā un prasmju deficīta novēršanā, lai uzturētu un uzlabotu Eiropas konkurētspēju, mūsu dzīves kvalitāti un sociālo struktūru. Eiropadome secināja, ka digitālā pārveide paver lielas inovācijas, izaugsmes un nodarbinātības iespējas, un tā sekmēs mūsu globālo konkurētspēju un uzlabos radošo un kultūras daudzveidību. Lai šīs iespējas varētu izmantot, ir kopīgi jārisina
  daži
  digitālās pārveides radīti problēmjautājumi un jāpārskata digitālās pārveides skartās rīcībpolitikas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Tallinas digitālajā samitā (55), kas norisinājās 2017. gada septembrī, un Eiropadomes 2017. gada 19. oktobra secinājumos (56) tika norādīts, ka Eiropai ir jāinvestē savu tautsaimniecību digitalizācijā un prasmju deficīta novēršanā, lai uzturētu un uzlabotu Eiropas konkurētspēju, mūsu dzīves kvalitāti un sociālo struktūru. Eiropadome secināja, ka digitālā pārveide paver lielas inovācijas, izaugsmes un nodarbinātības iespējas, un tā sekmēs mūsu globālo konkurētspēju un uzlabos radošo un kultūras daudzveidību. Lai šīs iespējas varētu izmantot, ir kopīgi jārisina
  daži
  digitālās pārveides radīti problēmjautājumi un jāpārskata digitālās pārveides skartās rīcībpolitikas.

| (6) | Tallinas digitālajā samitā (55), kas norisinājās 2017. gada septembrī, un Eiropadomes (56)2017. gada 19. oktobra secinājumos tika norādīts, ka Eiropai ir jāinvestē
  efektīvā
  savu tautsaimniecību digitalizācijā un prasmju deficīta novēršanā, lai uzturētu un uzlabotu Eiropas konkurētspēju
  un inovāciju
  , mūsu dzīves kvalitāti un sociālo struktūru. Eiropadome secināja, ka digitālā pārveide paver lielas inovācijas, izaugsmes un nodarbinātības iespējas, un tā sekmēs mūsu globālo konkurētspēju un uzlabos radošo un kultūras daudzveidību. Lai šīs iespējas varētu izmantot, ir
  dažādos veidos
  kopīgi jārisina digitālās pārveides radīti problēmjautājumi
  , tostarp jānodrošina, ka tiek ieviesti būtiski pamatelementi, uz kuriem balstās jaunās tehnoloģijas, jāizveido efektīvi
  un
  viegli izpildāmi juridiskie noteikumi,
  jāpārskata digitālās pārveides skartās rīcībpolitikas
  un jārada inovācijai labvēlīga vide, kurā tiek pilnībā aizsargātas lietotāju intereses. Optimāli šai programmai, kas ir Eiropas līmeņa pasākums, paredzētais finansējums ir jāpalielina ar būtiskiem līdzekļiem no privātā sektora un ar dalībvalstu maksājumiem. |
| --- | --- |

(6)

Tallinas digitālajā samitā (55), kas norisinājās 2017. gada septembrī, un Eiropadomes (56)2017. gada 19. oktobra secinājumos tika norādīts, ka Eiropai ir jāinvestē
  efektīvā
  savu tautsaimniecību digitalizācijā un prasmju deficīta novēršanā, lai uzturētu un uzlabotu Eiropas konkurētspēju
  un inovāciju
  , mūsu dzīves kvalitāti un sociālo struktūru. Eiropadome secināja, ka digitālā pārveide paver lielas inovācijas, izaugsmes un nodarbinātības iespējas, un tā sekmēs mūsu globālo konkurētspēju un uzlabos radošo un kultūras daudzveidību. Lai šīs iespējas varētu izmantot, ir
  dažādos veidos
  kopīgi jārisina digitālās pārveides radīti problēmjautājumi
  , tostarp jānodrošina, ka tiek ieviesti būtiski pamatelementi, uz kuriem balstās jaunās tehnoloģijas, jāizveido efektīvi
  un
  viegli izpildāmi juridiskie noteikumi,
  jāpārskata digitālās pārveides skartās rīcībpolitikas
  un jārada inovācijai labvēlīga vide, kurā tiek pilnībā aizsargātas lietotāju intereses. Optimāli šai programmai, kas ir Eiropas līmeņa pasākums, paredzētais finansējums ir jāpalielina ar būtiskiem līdzekļiem no privātā sektora un ar dalībvalstu maksājumiem.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Eiropas sabiedrības un Eiropas ekonomikas nākotne lielā mērā balstīsies uz saskaņotu un konsekventu spektra politiku, 5G infrastruktūru, kam būs vajadzīgs infrastruktūras mērķis attiecībā uz ļoti augstas veiktspējas (VHC) tīkliem, lai nodrošinātu kvalitatīvus un ātrākus komunikācijas pakalpojumus; tas ir priekšnoteikums programmas labai īstenošanai. Šajā sakarībā programmai būtu jāgūst labums no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta labas īstenošanas un jo īpaši no Wif4EU iniciatīvas, kuras mērķis ir veicināt savienojamību iedzīvotājiem Savienības sabiedriskās vietās; abu minēto programmu kombinācija kāpinās rezultātus un sasniegs Savienības mērķi, proti, visā Savienībā nodrošināt ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla uzticamu un stabilu pārklājumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Eiropas sabiedrības un Eiropas ekonomikas nākotne lielā mērā balstīsies uz saskaņotu un konsekventu spektra politiku, 5G infrastruktūru, kam būs vajadzīgs infrastruktūras mērķis attiecībā uz ļoti augstas veiktspējas (VHC) tīkliem, lai nodrošinātu kvalitatīvus un ātrākus komunikācijas pakalpojumus; tas ir priekšnoteikums programmas labai īstenošanai. Šajā sakarībā programmai būtu jāgūst labums no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta labas īstenošanas un jo īpaši no Wif4EU iniciatīvas, kuras mērķis ir veicināt savienojamību iedzīvotājiem Savienības sabiedriskās vietās; abu minēto programmu kombinācija kāpinās rezultātus un sasniegs Savienības mērķi, proti, visā Savienībā nodrošināt ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla uzticamu un stabilu pārklājumu.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Eiropadome secināja, ka Savienībai būtu steidzami jāpievēršas jaunajām tendencēm: tas ietver tādus jautājumus kā mākslīgais intelekts
  un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas (piem., blokķēdes)
  , taču vienlaikus ir jānodrošina augsta līmeņa datu aizsardzība,
  digitālās
  tiesības un ētikas standarti. Eiropadome aicināja Komisiju līdz 2018. gada sākumam izstrādāt Eiropas pieeju mākslīgajam intelektam un nākt klajā ar pamatnosacījumu nostiprināšanas iniciatīvām, lai ES varētu apgūt jaunus tirgus ar radikālām, riskos balstītām inovācijām un no jauna apliecināt, ka tās rūpniecība ir līderpozīcijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Eiropadome secināja, ka Savienībai būtu steidzami jāpievēršas jaunajām tendencēm: tas ietver tādus jautājumus kā mākslīgais intelekts
  un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas (piem., blokķēdes)
  , taču vienlaikus ir jānodrošina augsta līmeņa datu aizsardzība,
  digitālās
  tiesības un ētikas standarti. Eiropadome aicināja Komisiju līdz 2018. gada sākumam izstrādāt Eiropas pieeju mākslīgajam intelektam un nākt klajā ar pamatnosacījumu nostiprināšanas iniciatīvām, lai ES varētu apgūt jaunus tirgus ar radikālām, riskos balstītām inovācijām un no jauna apliecināt, ka tās rūpniecība ir līderpozīcijās.

| (7) | Eiropadome secināja, ka Savienībai būtu steidzami jāpievēršas jaunajām tendencēm: tas ietver tādus jautājumus kā
  digitālā plaisa,
  mākslīgais intelekts, taču vienlaikus ir jānodrošina augsta līmeņa datu aizsardzība,
  pilnīgā saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679,
  tiesības
  , pamattiesības
  un ētikas standarti. Eiropadome aicināja Komisiju līdz 2018. gada sākumam izstrādāt Eiropas pieeju mākslīgajam intelektam un nākt klajā ar pamatnosacījumu nostiprināšanas iniciatīvām, lai ES varētu apgūt jaunus tirgus ar radikālām, riskos balstītām inovācijām un no jauna apliecināt, ka tās rūpniecība ir līderpozīcijās. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome secināja, ka Savienībai būtu steidzami jāpievēršas jaunajām tendencēm: tas ietver tādus jautājumus kā
  digitālā plaisa,
  mākslīgais intelekts, taču vienlaikus ir jānodrošina augsta līmeņa datu aizsardzība,
  pilnīgā saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679,
  tiesības
  , pamattiesības
  un ētikas standarti. Eiropadome aicināja Komisiju līdz 2018. gada sākumam izstrādāt Eiropas pieeju mākslīgajam intelektam un nākt klajā ar pamatnosacījumu nostiprināšanas iniciatīvām, lai ES varētu apgūt jaunus tirgus ar radikālām, riskos balstītām inovācijām un no jauna apliecināt, ka tās rūpniecība ir līderpozīcijās.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | 2018. gada 10. aprīlī dalībvalstis, parakstot sadarbības nolīgumus, pauda atbalstu un kopīgu gribu sadarboties iniciatīvās, kas saistītas ar mākslīgo intelektu un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju (piemēram, blokķēžu) infrastruktūras pakalpojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

2018. gada 10. aprīlī dalībvalstis, parakstot sadarbības nolīgumus, pauda atbalstu un kopīgu gribu sadarboties iniciatīvās, kas saistītas ar mākslīgo intelektu un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju (piemēram, blokķēžu) infrastruktūras pakalpojumiem.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

7.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7b) | Šīs programmas sekmīgas īstenošanas nolūkā ir jādara vairāk, nevis tikai jāseko tendencēm. Savienībai ir jāuzņemas saistības attiecībā uz privātumu veicinošām tehnoloģijām (t. i., kriptogrāfiju un decentralizētām lietotnēm (DApps)), kā arī jāpalielina investīcijas nākotnē izmantojamā infrastruktūrā (optiskās šķiedras tīklos), lai veidotu patstāvīgu digitālo sabiedrību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7b)

Šīs programmas sekmīgas īstenošanas nolūkā ir jādara vairāk, nevis tikai jāseko tendencēm. Savienībai ir jāuzņemas saistības attiecībā uz privātumu veicinošām tehnoloģijām (t. i., kriptogrāfiju un decentralizētām lietotnēm (DApps)), kā arī jāpalielina investīcijas nākotnē izmantojamā infrastruktūrā (optiskās šķiedras tīklos), lai veidotu patstāvīgu digitālo sabiedrību.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

7.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7c) | Eiropai ir jāveic izšķiroši ieguldījumi tās nākotnē, veidojot stratēģiski nozīmīgas digitālās spējas, lai izmantotu digitālās revolūcijas radītās priekšrocības. Šim nolūkam ir jānodrošina ievērojams budžets ES līmenī (vismaz 9,2  miljardi EUR), kas jāpapildina ar būtiskām investīcijām valstu un reģionālā līmenī, proti, ar konsekventu un savstarpēji papildinošu saikni ar struktūrfondiem un Kohēzijas fondu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7c)

Eiropai ir jāveic izšķiroši ieguldījumi tās nākotnē, veidojot stratēģiski nozīmīgas digitālās spējas, lai izmantotu digitālās revolūcijas radītās priekšrocības. Šim nolūkam ir jānodrošina ievērojams budžets ES līmenī (vismaz 9,2  miljardi EUR), kas jāpapildina ar būtiskām investīcijām valstu un reģionālā līmenī, proti, ar konsekventu un savstarpēji papildinošu saikni ar struktūrfondiem un Kohēzijas fondu.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Komisijas paziņojumā “Jauna un moderna Eiropas Savienības daudzgadu finanšu shēma, kura efektīvi īsteno tās prioritātes pēc 2020. gada” (57) kā viens no nākamās finanšu shēmas iespējamiem elementiem ir minēta Eiropas digitālās pārveides programma, ar ko tiktu panākts “ievērojams progress virzībā uz gudru izaugsmi tādās jomās kā augstas kvalitātes datu infrastruktūra, savienojamība un kiberdrošība”. Tas palīdzētu nodrošināt Eiropas vadošo lomu attiecībā uz superdatošanu, nākamās paaudzes internetu, mākslīgo intelektu, robotiku un lielajiem datiem. Tas nostiprinātu Eiropas rūpniecības un uzņēmumu konkurētspēju digitālajā ekonomikā, un tam būtu ievērojama ietekme uz prasmju deficīta novēršanu Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Komisijas paziņojumā “Jauna un moderna Eiropas Savienības daudzgadu finanšu shēma, kura efektīvi īsteno tās prioritātes pēc 2020. gada” (57) kā viens no nākamās finanšu shēmas iespējamiem elementiem ir minēta Eiropas digitālās pārveides programma, ar ko tiktu panākts “ievērojams progress virzībā uz gudru izaugsmi tādās jomās kā augstas kvalitātes datu infrastruktūra, savienojamība un kiberdrošība”. Tas palīdzētu nodrošināt Eiropas vadošo lomu attiecībā uz superdatošanu, nākamās paaudzes internetu, mākslīgo intelektu, robotiku un lielajiem datiem. Tas nostiprinātu Eiropas rūpniecības un uzņēmumu konkurētspēju digitālajā ekonomikā, un tam būtu ievērojama ietekme uz prasmju deficīta novēršanu Savienībā.

| (8) | Komisijas paziņojumā “Jauna un moderna Eiropas Savienības daudzgadu finanšu shēma, kura efektīvi īsteno tās prioritātes pēc 2020. gada” (57) kā viens no nākamās finanšu shēmas iespējamiem elementiem ir minēta Eiropas digitālās pārveides programma, ar ko tiktu panākts “ievērojams progress virzībā uz gudru izaugsmi tādās jomās kā augstas kvalitātes datu infrastruktūra, savienojamība un kiberdrošība”
  , kā arī publiskās pārvaldes iestāžu digitalizācija
  . Tas palīdzētu nodrošināt Eiropas vadošo lomu attiecībā uz superdatošanu, nākamās paaudzes internetu, mākslīgo intelektu, robotiku un lielajiem datiem. Tas nostiprinātu Eiropas rūpniecības un uzņēmumu konkurētspēju digitālajā ekonomikā, un tam būtu ievērojama ietekme uz prasmju deficīta
  jautājuma risināšanu un
  novēršanu Savienībā
  , nodrošinot, ka Eiropas iedzīvotājiem ir nepieciešamās prasmes, kompetences un zināšanas digitālajai pārveidei
  . |
| --- | --- |

(8)

Komisijas paziņojumā “Jauna un moderna Eiropas Savienības daudzgadu finanšu shēma, kura efektīvi īsteno tās prioritātes pēc 2020. gada” (57) kā viens no nākamās finanšu shēmas iespējamiem elementiem ir minēta Eiropas digitālās pārveides programma, ar ko tiktu panākts “ievērojams progress virzībā uz gudru izaugsmi tādās jomās kā augstas kvalitātes datu infrastruktūra, savienojamība un kiberdrošība”
  , kā arī publiskās pārvaldes iestāžu digitalizācija
  . Tas palīdzētu nodrošināt Eiropas vadošo lomu attiecībā uz superdatošanu, nākamās paaudzes internetu, mākslīgo intelektu, robotiku un lielajiem datiem. Tas nostiprinātu Eiropas rūpniecības un uzņēmumu konkurētspēju digitālajā ekonomikā, un tam būtu ievērojama ietekme uz prasmju deficīta
  jautājuma risināšanu un
  novēršanu Savienībā
  , nodrošinot, ka Eiropas iedzīvotājiem ir nepieciešamās prasmes, kompetences un zināšanas digitālajai pārveidei
  .

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Ņemot vērā gan aizkavēšanos Savienības stratēģisko digitālo spēju attīstībā, gan centienus šo problēmu risināt, ir jāgarantē šīs programmas vērienīgajiem mērķiem atbilstošs budžets, proti, vismaz 9,2  miljardi EUR. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Ņemot vērā gan aizkavēšanos Savienības stratēģisko digitālo spēju attīstībā, gan centienus šo problēmu risināt, ir jāgarantē šīs programmas vērienīgajiem mērķiem atbilstošs budžets, proti, vismaz 9,2  miljardi EUR.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Paziņojumā “Ceļā uz vienotas datu telpas izveidi Eiropā” (57) ir apskatīti jaunie pasākumi, kurus ir svarīgi veikt, lai ES izveidotu vienotu datu telpu – vienotu digitālo telpu, kurai ir tāds mērogs, kas
  ļautu attīstīt jaunus
  datos
  balstītus produktus
  un
  pakalpojumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Paziņojumā “Ceļā uz vienotas datu telpas izveidi Eiropā” (57) ir apskatīti jaunie pasākumi, kurus ir svarīgi veikt, lai ES izveidotu vienotu datu telpu – vienotu digitālo telpu, kurai ir tāds mērogs, kas
  ļautu attīstīt jaunus
  datos
  balstītus produktus
  un
  pakalpojumus
  .

| (9) | Paziņojumā “Ceļā uz vienotas datu telpas izveidi Eiropā” (57) ir apskatīti jaunie pasākumi, kurus ir svarīgi veikt, lai ES izveidotu vienotu datu telpu — vienotu digitālo telpu, kurai ir tāds mērogs, kas
  veicinātu jaunu
  datos
  balstītu produktu
  un
  pakalpojumu izstrādi un inovāciju
  . |
| --- | --- |

(9)

Paziņojumā “Ceļā uz vienotas datu telpas izveidi Eiropā” (57) ir apskatīti jaunie pasākumi, kurus ir svarīgi veikt, lai ES izveidotu vienotu datu telpu — vienotu digitālo telpu, kurai ir tāds mērogs, kas
  veicinātu jaunu
  datos
  balstītu produktu
  un
  pakalpojumu izstrādi un inovāciju
  .

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Eiropas Komisijas 2017. gadā sāktajai nākamās paaudzes interneta iniciatīvai arī būtu jānodrošina pamats programmas īstenošanai, jo tās mērķis ir izveidot atvērtāku internetu, kas piedāvātu labākus pakalpojumus, būtu viedāks un nodrošinātu lielāku iesaistīšanos un līdzdalību, un pievērsties tehnoloģiskajām iespējām, kas izriet no progresa dažādās pētniecības jomās, sākot ar jaunām tīkla arhitektūrām un programmatūras definētām infrastruktūrām un beidzot ar jaunām pakalpojumu un lietojumu koncepcijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Eiropas Komisijas 2017. gadā sāktajai nākamās paaudzes interneta iniciatīvai arī būtu jānodrošina pamats programmas īstenošanai, jo tās mērķis ir izveidot atvērtāku internetu, kas piedāvātu labākus pakalpojumus, būtu viedāks un nodrošinātu lielāku iesaistīšanos un līdzdalību, un pievērsties tehnoloģiskajām iespējām, kas izriet no progresa dažādās pētniecības jomās, sākot ar jaunām tīkla arhitektūrām un programmatūras definētām infrastruktūrām un beidzot ar jaunām pakalpojumu un lietojumu koncepcijām.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Programmas vispārīgais mērķis būtu atbalstīt rūpniecības digitālo pārveidi un veicināt inovācijas, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības rīcībpolitiku rūpnieciskā potenciāla labāku izmantošanu,
  lai ieguvēji būtu uzņēmumi un iedzīvotāji visā Savienībā. Programma būtu jāstrukturē, par pamatu izmantojot piecus konkrētus mērķus, kas atspoguļo galvenās rīcībpolitikas jomas, proti: augstas veiktspējas datošana, kiberdrošība, mākslīgais intelekts, padziļinātas digitālās prasmes un izvēršana, digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja. Tāpat visās šajās jomās ar programmu
  būtu
  jācenšas labāk saskaņot
  Savienības
  , dalībvalstu
  un
  reģionālās rīcībpolitikas un sakopot privātos un rūpniecības nozares resursus, lai vairotu investīcijas un radītu spēcīgākas sinerģijas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Programmas vispārīgais mērķis būtu atbalstīt rūpniecības digitālo pārveidi un veicināt inovācijas, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības rīcībpolitiku rūpnieciskā potenciāla labāku izmantošanu,
  lai ieguvēji būtu uzņēmumi un iedzīvotāji visā Savienībā. Programma būtu jāstrukturē, par pamatu izmantojot piecus konkrētus mērķus, kas atspoguļo galvenās rīcībpolitikas jomas, proti: augstas veiktspējas datošana, kiberdrošība, mākslīgais intelekts, padziļinātas digitālās prasmes un izvēršana, digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja. Tāpat visās šajās jomās ar programmu
  būtu
  jācenšas labāk saskaņot
  Savienības
  , dalībvalstu
  un
  reģionālās rīcībpolitikas un sakopot privātos un rūpniecības nozares resursus, lai vairotu investīcijas un radītu spēcīgākas sinerģijas
  .

| (10) | Programmas vispārīgais mērķis būtu atbalstīt rūpniecības digitālo pārveidi un veicināt inovācijas, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības rīcībpolitiku rūpnieciskā potenciāla labāku izmantošanu,
  kā arī modernizēt konkrētas nozares sabiedrības interešu jomās
  ,
  lai ieguvēji būtu uzņēmumi
  ,
  sevišķi MVU
  , un
  iedzīvotāji visā Savienībā
  .
  Turklāt programmai
  būtu
  jāstiprina
  Savienības
  konkurētspēja
  un
  tās tautsaimniecības izturētspēja
  . |
| --- | --- |

(10)

Programmas vispārīgais mērķis būtu atbalstīt rūpniecības digitālo pārveidi un veicināt inovācijas, pētniecības un tehnoloģiskās attīstības rīcībpolitiku rūpnieciskā potenciāla labāku izmantošanu,
  kā arī modernizēt konkrētas nozares sabiedrības interešu jomās
  ,
  lai ieguvēji būtu uzņēmumi
  ,
  sevišķi MVU
  , un
  iedzīvotāji visā Savienībā
  .
  Turklāt programmai
  būtu
  jāstiprina
  Savienības
  konkurētspēja
  un
  tās tautsaimniecības izturētspēja
  .

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | Prioritārā veidā ir jāatbalsta tie MVU, kas plāno izmantot digitālo pārveidi ražošanas procesos. Pētniecība un inovācija digitālajā jomā ļaus MVU, efektīvi izmantojot resursus, dot ieguldījumu Eiropas ekonomikas izaugsmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Prioritārā veidā ir jāatbalsta tie MVU, kas plāno izmantot digitālo pārveidi ražošanas procesos. Pētniecība un inovācija digitālajā jomā ļaus MVU, efektīvi izmantojot resursus, dot ieguldījumu Eiropas ekonomikas izaugsmē.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

10.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10b) | Programma būtu jāstrukturē, par pamatu izmantojot piecus konkrētus mērķus, kas atspoguļo galvenās rīcībpolitikas jomas, proti: a) augstas veiktspējas datošana, b) mākslīgais intelekts un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas, c) kiberdrošība, d) augsta līmeņa digitālās prasmes un e) izvēršana, digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja. Tāpat visās šajās jomās ar programmu būtu jācenšas labāk saskaņot Savienības, dalībvalstu un reģionālās rīcībpolitikas un sakopot privātos un rūpniecības nozares resursus, lai vairotu investīcijas un radītu spēcīgākas sinerģijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10b)

Programma būtu jāstrukturē, par pamatu izmantojot piecus konkrētus mērķus, kas atspoguļo galvenās rīcībpolitikas jomas, proti: a) augstas veiktspējas datošana, b) mākslīgais intelekts un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas, c) kiberdrošība, d) augsta līmeņa digitālās prasmes un e) izvēršana, digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja. Tāpat visās šajās jomās ar programmu būtu jācenšas labāk saskaņot Savienības, dalībvalstu un reģionālās rīcībpolitikas un sakopot privātos un rūpniecības nozares resursus, lai vairotu investīcijas un radītu spēcīgākas sinerģijas.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

10.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10c) | Papildus vispārējā digitalizācijas mērķa īstenošanai programmai būtu jāveicina ilgtermiņa stratēģisko drošības mērķu sasniegšana, veidojot Savienības kapacitāti un spējas, prioritāti piešķirot darbībām, kas palielina stratēģisko potenciālu un samazina atkarību no trešo valstu piegādātājiem un produktiem, tādējādi nodrošinot Savienības ekonomikas un inovācijas konkurētspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10c)

Papildus vispārējā digitalizācijas mērķa īstenošanai programmai būtu jāveicina ilgtermiņa stratēģisko drošības mērķu sasniegšana, veidojot Savienības kapacitāti un spējas, prioritāti piešķirot darbībām, kas palielina stratēģisko potenciālu un samazina atkarību no trešo valstu piegādātājiem un produktiem, tādējādi nodrošinot Savienības ekonomikas un inovācijas konkurētspēju.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Programmas īstenošanā centrāla loma būs digitālās inovācijas centriem, kuriem būtu jāsekmē progresīvu digitālo tehnoloģiju plaša ieviešana rūpniecībā, publiskā sektora organizācijās un akadēmiskajās iestādēs. Digitālās inovācijas centru tīklam būtu jānodrošina pēc iespējas plašāks Eiropas ģeogrāfiskais aptvērums (59). Pirmie digitālās inovācijas centri tiks atlasīti, pamatojoties uz dalībvalstu priekšlikumiem, un pēc tam tīklu paplašinās, izmantojot atklātu konkursa procedūru. Digitālās inovācijas centri būs piekļuves punkti jaunākajām digitālajām spējām, tai skaitā augstas veiktspējas datošanai, mākslīgajam intelektam, kiberdrošībai, kā arī citām esošām inovatīvām tehnoloģijām, piemēram, svarīgām pamattehnoloģijām, kas pieejamas arī ražojošās laboratorijās (fablabs) vai pilsētlaboratorijās (citylabs). Tie darbosies kā vienas pieturas aģentūra, kurā varēs piekļūt pārbaudītām un validētām tehnoloģijām, un tie sekmēs atvērtu inovāciju. Tie arī atbalstīs padziļinātas digitālās prasmes. Digitālās inovācijas centru tīklam būtu arī jāveicina tālāko reģionu dalība digitālajā vienotajā tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Programmas īstenošanā centrāla loma būs digitālās inovācijas centriem, kuriem būtu jāsekmē progresīvu digitālo tehnoloģiju plaša ieviešana rūpniecībā, publiskā sektora organizācijās un akadēmiskajās iestādēs. Digitālās inovācijas centru tīklam būtu jānodrošina pēc iespējas plašāks Eiropas ģeogrāfiskais aptvērums (59). Pirmie digitālās inovācijas centri tiks atlasīti, pamatojoties uz dalībvalstu priekšlikumiem, un pēc tam tīklu paplašinās, izmantojot atklātu konkursa procedūru. Digitālās inovācijas centri būs piekļuves punkti jaunākajām digitālajām spējām, tai skaitā augstas veiktspējas datošanai, mākslīgajam intelektam, kiberdrošībai, kā arī citām esošām inovatīvām tehnoloģijām, piemēram, svarīgām pamattehnoloģijām, kas pieejamas arī ražojošās laboratorijās (fablabs) vai pilsētlaboratorijās (citylabs). Tie darbosies kā vienas pieturas aģentūra, kurā varēs piekļūt pārbaudītām un validētām tehnoloģijām, un tie sekmēs atvērtu inovāciju. Tie arī atbalstīs padziļinātas digitālās prasmes. Digitālās inovācijas centru tīklam būtu arī jāveicina tālāko reģionu dalība digitālajā vienotajā tirgū.

| (11) | Programmas īstenošanā centrāla loma būs
  Eiropas
  digitālās inovācijas centriem, kuriem būtu jāsekmē progresīvu digitālo tehnoloģiju plaša ieviešana rūpniecībā,
  tostarp MVU,
  publiskā sektora organizācijās un akadēmiskajās iestādēs.
  Eiropas
  digitālās inovācijas centru tīklam būtu jānodrošina pēc iespējas plašāks Eiropas ģeogrāfiskais aptvērums (59). Pirmie
  Eiropas
  digitālās inovācijas centri tiks atlasīti, pamatojoties uz dalībvalstu priekšlikumiem, un pēc tam tīklu paplašinās, izmantojot atklātu
  un pārredzamu
  konkursa procedūru.
  Eiropas
  digitālās inovācijas centri būs piekļuves punkti jaunākajām digitālajām spējām, tai skaitā augstas veiktspējas datošanai, mākslīgajam intelektam, kiberdrošībai, kā arī citām esošām inovatīvām tehnoloģijām, piemēram, svarīgām pamattehnoloģijām, kas pieejamas arī ražojošās laboratorijās (fablabs) vai pilsētlaboratorijās (citylabs). Tie darbosies kā vienas pieturas aģentūra, kurā varēs piekļūt pārbaudītām un validētām tehnoloģijām, un tie sekmēs atvērtu inovāciju. Tie arī atbalstīs padziļinātas digitālās prasmes.
  Eiropas
  digitālās inovācijas centru tīklam būtu arī jāveicina tālāko reģionu dalība digitālajā vienotajā tirgū
  un jāatbalsta digitālā pāreja aizjūras zemēs un teritorijās
  . |
| --- | --- |

(11)

Programmas īstenošanā centrāla loma būs
  Eiropas
  digitālās inovācijas centriem, kuriem būtu jāsekmē progresīvu digitālo tehnoloģiju plaša ieviešana rūpniecībā,
  tostarp MVU,
  publiskā sektora organizācijās un akadēmiskajās iestādēs.
  Eiropas
  digitālās inovācijas centru tīklam būtu jānodrošina pēc iespējas plašāks Eiropas ģeogrāfiskais aptvērums (59). Pirmie
  Eiropas
  digitālās inovācijas centri tiks atlasīti, pamatojoties uz dalībvalstu priekšlikumiem, un pēc tam tīklu paplašinās, izmantojot atklātu
  un pārredzamu
  konkursa procedūru.
  Eiropas
  digitālās inovācijas centri būs piekļuves punkti jaunākajām digitālajām spējām, tai skaitā augstas veiktspējas datošanai, mākslīgajam intelektam, kiberdrošībai, kā arī citām esošām inovatīvām tehnoloģijām, piemēram, svarīgām pamattehnoloģijām, kas pieejamas arī ražojošās laboratorijās (fablabs) vai pilsētlaboratorijās (citylabs). Tie darbosies kā vienas pieturas aģentūra, kurā varēs piekļūt pārbaudītām un validētām tehnoloģijām, un tie sekmēs atvērtu inovāciju. Tie arī atbalstīs padziļinātas digitālās prasmes.
  Eiropas
  digitālās inovācijas centru tīklam būtu arī jāveicina tālāko reģionu dalība digitālajā vienotajā tirgū
  un jāatbalsta digitālā pāreja aizjūras zemēs un teritorijās
  .

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Lai izveidotu sinerģijas starp šīs Programmas investīcijām un Savienības investīcijām pētniecībā un attīstībā, sevišķi no programmas “Apvārsnis Eiropa” fondiem, Eiropas digitālās inovācijas centriem būtu jākļūst par platformu, kas apvienotu industriju, uzņēmējus un publisko pārvaldi, kuriem vajadzīgi jauni tehnoloģiju risinājumi, no vienas puses, un uzņēmumus, it īpaši jaunuzņēmumus un MVU, kuri var piedāvāt tirgū laižamus risinājumus, no otras puses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Lai izveidotu sinerģijas starp šīs Programmas investīcijām un Savienības investīcijām pētniecībā un attīstībā, sevišķi no programmas “Apvārsnis Eiropa” fondiem, Eiropas digitālās inovācijas centriem būtu jākļūst par platformu, kas apvienotu industriju, uzņēmējus un publisko pārvaldi, kuriem vajadzīgi jauni tehnoloģiju risinājumi, no vienas puses, un uzņēmumus, it īpaši jaunuzņēmumus un MVU, kuri var piedāvāt tirgū laižamus risinājumus, no otras puses.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

11.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11b) | Programmas plānošana, izstrāde un iepirkumi būtu jāveic ar mērķi veicināt Savienības spējas un konkurētspēju vidējā termiņā un ilgtermiņā. Prioritāte būtu jāpiešķir darbībām, kas palielina Savienības stratēģisko potenciālu un konkurētspēju un ir vērstas uz to, lai samazinātu atkarību no trešo valstu piegādātājiem un produktiem. Tādēļ trešo valstu līdzdalībai programmas īpašajos mērķos vajadzētu būt atkarīgai no ieguldījuma, kādu šīs valstis sniegtu Savienībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11b)

Programmas plānošana, izstrāde un iepirkumi būtu jāveic ar mērķi veicināt Savienības spējas un konkurētspēju vidējā termiņā un ilgtermiņā. Prioritāte būtu jāpiešķir darbībām, kas palielina Savienības stratēģisko potenciālu un konkurētspēju un ir vērstas uz to, lai samazinātu atkarību no trešo valstu piegādātājiem un produktiem. Tādēļ trešo valstu līdzdalībai programmas īpašajos mērķos vajadzētu būt atkarīgai no ieguldījuma, kādu šīs valstis sniegtu Savienībai.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Programma būtu jāīsteno ar tādu projektu palīdzību, kuri nostiprina digitālās pamatspējas un to plašāku izmantojumu.
  Dalībvalstīm un vajadzības gadījumā arī
  privātajam sektoram šajos projektos būtu jāpiedalās ar līdzinvestīcijām. Tam būtu vajadzīgs sasniegt kritisko masu iepirkumos, lai iegūtu saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu un nodrošinātu, ka piegādātāji Eiropā
  paliek
  tehnoloģisko sasniegumu priekšgalā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Programma būtu jāīsteno ar tādu projektu palīdzību, kuri nostiprina digitālās pamatspējas un to plašāku izmantojumu.
  Dalībvalstīm un vajadzības gadījumā arī
  privātajam sektoram šajos projektos būtu jāpiedalās ar līdzinvestīcijām. Tam būtu vajadzīgs sasniegt kritisko masu iepirkumos, lai iegūtu saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu un nodrošinātu, ka piegādātāji Eiropā
  paliek
  tehnoloģisko sasniegumu priekšgalā.

| (12) | Programma būtu jāīsteno ar tādu projektu palīdzību, kuri nostiprina digitālās pamatspējas un to plašāku izmantojumu
  , kā arī Savienības stratēģisko autonomiju
  .
  Šajā nolūkā būtu jānodrošina, lai programmai no ES budžeta tiktu piešķirti vismaz 9,2  miljardi EUR, un dalībvalstīm un
  privātajam sektoram šajos projektos būtu jāpiedalās ar
  papildu
  līdzinvestīcijām. Tam būtu vajadzīgs sasniegt kritisko masu iepirkumos, lai iegūtu saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu un nodrošinātu, ka piegādātāji Eiropā
  nonāk
  tehnoloģisko sasniegumu priekšgalā. |
| --- | --- |

(12)

Programma būtu jāīsteno ar tādu projektu palīdzību, kuri nostiprina digitālās pamatspējas un to plašāku izmantojumu
  , kā arī Savienības stratēģisko autonomiju
  .
  Šajā nolūkā būtu jānodrošina, lai programmai no ES budžeta tiktu piešķirti vismaz 9,2  miljardi EUR, un dalībvalstīm un
  privātajam sektoram šajos projektos būtu jāpiedalās ar
  papildu
  līdzinvestīcijām. Tam būtu vajadzīgs sasniegt kritisko masu iepirkumos, lai iegūtu saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu un nodrošinātu, ka piegādātāji Eiropā
  nonāk
  tehnoloģisko sasniegumu priekšgalā.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Programmas darbības būtu jāizmanto, lai samērīgā veidā novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekamu investīciju problēmu, nedublējot vai neizstumjot privāto finansējumu, un tām ir jābūt skaidrai Eiropas pievienotajai vērtībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Programmas darbības būtu jāizmanto, lai samērīgā veidā novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekamu investīciju problēmu, nedublējot vai neizstumjot privāto finansējumu, un tām ir jābūt skaidrai Eiropas pievienotajai vērtībai.

| (14) | Programmas darbības būtu jāizmanto, lai
  stiprinātu un paplašinātu Savienības digitālo bāzi, risinātu svarīgas sabiedrības problēmas, turpinātu uzlabot Savienības digitālās industrijas kompetences, kā arī
  samērīgā veidā novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekamu investīciju problēmu, nedublējot vai neizstumjot privāto finansējumu, un tām ir jābūt skaidrai Eiropas pievienotajai vērtībai. |
| --- | --- |

(14)

Programmas darbības būtu jāizmanto, lai
  stiprinātu un paplašinātu Savienības digitālo bāzi, risinātu svarīgas sabiedrības problēmas, turpinātu uzlabot Savienības digitālās industrijas kompetences, kā arī
  samērīgā veidā novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekamu investīciju problēmu, nedublējot vai neizstumjot privāto finansējumu, un tām ir jābūt skaidrai Eiropas pievienotajai vērtībai.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Lai panāktu maksimālu elastīgumu visā programmas dzīves ciklā un radītu sinerģijas starp tās komponentiem, katru konkrēto mērķi var īstenot ar jebkuru no Finanšu regulā paredzētajiem instrumentiem. Izmantojamie izpildes mehānismi ir tieša pārvaldība un netieša pārvaldība, ja Savienības finansējumu vajadzētu kombinēt ar citiem finansējuma avotiem vai ja izpildes vajadzībām ir vajadzīgs izveidot kopīgi pārvaldītas struktūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Lai panāktu maksimālu elastīgumu visā programmas dzīves ciklā un radītu sinerģijas starp tās komponentiem, katru konkrēto mērķi var īstenot ar jebkuru no Finanšu regulā paredzētajiem instrumentiem. Izmantojamie izpildes mehānismi ir tieša pārvaldība un netieša pārvaldība, ja Savienības finansējumu vajadzētu kombinēt ar citiem finansējuma avotiem vai ja izpildes vajadzībām ir vajadzīgs izveidot kopīgi pārvaldītas struktūras.

| (15) | Lai panāktu maksimālu elastīgumu visā programmas dzīves ciklā un radītu sinerģijas starp tās komponentiem, katru konkrēto mērķi var īstenot ar jebkuru no Finanšu regulā paredzētajiem instrumentiem. Izmantojamie izpildes mehānismi ir tieša pārvaldība un netieša pārvaldība, ja Savienības finansējumu vajadzētu kombinēt ar citiem finansējuma avotiem vai ja izpildes vajadzībām ir vajadzīgs izveidot kopīgi pārvaldītas struktūras.
  Netiešas pārvaldības gadījumā Komisija nodrošina, ka tiek uzturēti un ievēroti tādi paši kvalitātes un drošības standarti, kas noteikti programmas tiešai pārvaldībai. |
| --- | --- |

(15)

Lai panāktu maksimālu elastīgumu visā programmas dzīves ciklā un radītu sinerģijas starp tās komponentiem, katru konkrēto mērķi var īstenot ar jebkuru no Finanšu regulā paredzētajiem instrumentiem. Izmantojamie izpildes mehānismi ir tieša pārvaldība un netieša pārvaldība, ja Savienības finansējumu vajadzētu kombinēt ar citiem finansējuma avotiem vai ja izpildes vajadzībām ir vajadzīgs izveidot kopīgi pārvaldītas struktūras.
  Netiešas pārvaldības gadījumā Komisija nodrošina, ka tiek uzturēti un ievēroti tādi paši kvalitātes un drošības standarti, kas noteikti programmas tiešai pārvaldībai.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Augstas veiktspējas datošanai un saistītajām datu apstrādes jaudām Savienībā būtu jānodrošina plašāks augstas veiktspējas datošanas izmantojums rūpniecībā un vispārīgi sabiedrības interešu jomās, lai izmantotu unikālās iespējas, ko superdatošana paver sabiedrībai veselības, vides un drošības jomā, kā arī attiecībā uz rūpniecības, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Augstas veiktspējas datošanai un saistītajām datu apstrādes jaudām Savienībā būtu jānodrošina plašāks augstas veiktspējas datošanas izmantojums rūpniecībā un vispārīgi sabiedrības interešu jomās, lai izmantotu unikālās iespējas, ko superdatošana paver sabiedrībai veselības, vides un drošības jomā, kā arī attiecībā uz rūpniecības, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspēju.

| (16) | Augstas veiktspējas datošanai un saistītajām datu apstrādes
  un glabāšanas
  jaudām Savienībā būtu jānodrošina plašāks augstas veiktspējas datošanas izmantojums rūpniecībā un vispārīgi sabiedrības interešu jomās, lai izmantotu unikālās iespējas, ko superdatošana paver sabiedrībai veselības, vides un drošības jomā, kā arī attiecībā uz rūpniecības, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspēju.
  Savienībai jāiegādājas pasaules klases superdatori, jānodrošina sava datu piegādes sistēma un jāievieš simulācijas, vizualizācijas un prototipēšanas pakalpojumi, vienlaikus nodrošinot augstas veiktspējas datošanas sistēmu atbilstīgi Savienības vērtībām un principiem. |
| --- | --- |

(16)

Augstas veiktspējas datošanai un saistītajām datu apstrādes
  un glabāšanas
  jaudām Savienībā būtu jānodrošina plašāks augstas veiktspējas datošanas izmantojums rūpniecībā un vispārīgi sabiedrības interešu jomās, lai izmantotu unikālās iespējas, ko superdatošana paver sabiedrībai veselības, vides un drošības jomā, kā arī attiecībā uz rūpniecības, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspēju.
  Savienībai jāiegādājas pasaules klases superdatori, jānodrošina sava datu piegādes sistēma un jāievieš simulācijas, vizualizācijas un prototipēšanas pakalpojumi, vienlaikus nodrošinot augstas veiktspējas datošanas sistēmu atbilstīgi Savienības vērtībām un principiem.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Atbalstu Savienības intervencei šajā jomā ir pauduši Padome (60) un Eiropas Parlaments (61). Turklāt 2017. gadā deviņas dalībvalstis parakstīja EuroHPC deklarāciju (62), kas ir vairāku valdību vienošanās, ar kuru tās apņemas sadarboties ar Komisiju, lai Eiropā izveidotu un izvērstu modernas augstas veiktspējas datošanas un datu infrastruktūras, kuras būtu pieejamas zinātnieku aprindām un publiskajiem un privātajiem partneriem visā Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Atbalstu Savienības intervencei šajā jomā ir pauduši Padome (60) un Eiropas Parlaments (61). Turklāt 2017. gadā deviņas dalībvalstis parakstīja EuroHPC deklarāciju (62), kas ir vairāku valdību vienošanās, ar kuru tās apņemas sadarboties ar Komisiju, lai Eiropā izveidotu un izvērstu modernas augstas veiktspējas datošanas un datu infrastruktūras, kuras būtu pieejamas zinātnieku aprindām un publiskajiem un privātajiem partneriem visā Savienībā.

| (17) | Atbalstu Savienības intervencei šajā jomā ir pauduši Padome (60) un Eiropas Parlaments (61). Turklāt 2017. gadā deviņas dalībvalstis parakstīja EuroHPC deklarāciju (62), kas ir vairāku valdību vienošanās, ar kuru tās apņemas sadarboties ar Komisiju, lai Eiropā izveidotu un izvērstu modernas augstas veiktspējas datošanas un datu infrastruktūras, kuras būtu pieejamas zinātnieku aprindām un publiskajiem un privātajiem partneriem visā Savienībā
  un vairotu ES pievienoto vērtību
  . |
| --- | --- |

(17)

Atbalstu Savienības intervencei šajā jomā ir pauduši Padome (60) un Eiropas Parlaments (61). Turklāt 2017. gadā deviņas dalībvalstis parakstīja EuroHPC deklarāciju (62), kas ir vairāku valdību vienošanās, ar kuru tās apņemas sadarboties ar Komisiju, lai Eiropā izveidotu un izvērstu modernas augstas veiktspējas datošanas un datu infrastruktūras, kuras būtu pieejamas zinātnieku aprindām un publiskajiem un privātajiem partneriem visā Savienībā
  un vairotu ES pievienoto vērtību
  .

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Uzskata, ka vispiemērotākais konkrētā augstas veiktspējas datošanas mērķa īstenošanas mehānisms ir kopuzņēmums: tam būs jākoordinē valstu un Savienības stratēģijas un investīcijas augstas veiktspējas datošanas infrastruktūrā un pētniecībā un izstrādē, jāsakopo resursi no publiskajiem un privātajiem fondiem un jāaizsargā Savienības ekonomiskās un stratēģiskās intereses (63). Turklāt augstas veiktspējas datošanas kompetenču centri dalībvalstīs nodrošinās augstas veiktspējas datošanas pakalpojumus uzņēmumiem, akadēmiskajām iestādēm un publiskās pārvaldes iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Uzskata, ka vispiemērotākais konkrētā augstas veiktspējas datošanas mērķa īstenošanas mehānisms ir kopuzņēmums: tam būs jākoordinē valstu un Savienības stratēģijas un investīcijas augstas veiktspējas datošanas infrastruktūrā un pētniecībā un izstrādē, jāsakopo resursi no publiskajiem un privātajiem fondiem un jāaizsargā Savienības ekonomiskās un stratēģiskās intereses (63). Turklāt augstas veiktspējas datošanas kompetenču centri dalībvalstīs nodrošinās augstas veiktspējas datošanas pakalpojumus uzņēmumiem, akadēmiskajām iestādēm un publiskās pārvaldes iestādēm.

| (18) | Uzskata, ka vispiemērotākais konkrētā augstas veiktspējas datošanas mērķa īstenošanas mehānisms ir kopuzņēmums: tam būs jākoordinē valstu un Savienības stratēģijas un investīcijas augstas veiktspējas datošanas infrastruktūrā un pētniecībā un izstrādē, jāsakopo resursi no publiskajiem un privātajiem fondiem un jāaizsargā Savienības ekonomiskās un stratēģiskās intereses (63). Turklāt augstas veiktspējas datošanas kompetenču centri dalībvalstīs nodrošinās augstas veiktspējas datošanas pakalpojumus uzņēmumiem,
  tostarp MVU un jaunuzņēmumiem,
  akadēmiskajām iestādēm un publiskās pārvaldes iestādēm
  , kas darbojas Savienībā
  . |
| --- | --- |

(18)

Uzskata, ka vispiemērotākais konkrētā augstas veiktspējas datošanas mērķa īstenošanas mehānisms ir kopuzņēmums: tam būs jākoordinē valstu un Savienības stratēģijas un investīcijas augstas veiktspējas datošanas infrastruktūrā un pētniecībā un izstrādē, jāsakopo resursi no publiskajiem un privātajiem fondiem un jāaizsargā Savienības ekonomiskās un stratēģiskās intereses (63). Turklāt augstas veiktspējas datošanas kompetenču centri dalībvalstīs nodrošinās augstas veiktspējas datošanas pakalpojumus uzņēmumiem,
  tostarp MVU un jaunuzņēmumiem,
  akadēmiskajām iestādēm un publiskās pārvaldes iestādēm
  , kas darbojas Savienībā
  .

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Ļoti svarīgs dzinējspēks, kas virza rūpniecības un arī publiskā sektora digitālo pārveidi, ir ar mākslīgo intelektu saistīto spēju pilnveidošana. Roboti kļūst arvien autonomāki, un tos izmanto rūpnīcās, dziļūdens izpētē, mājokļos, pilsētās un slimnīcās. Komerciālas mākslīgā intelekta platformas no testēšanas ir pārgājušas uz reālu lietojumu vides un veselības jomā; visi lielie automobiļu ražotāji izstrādā pašbraucošus automobiļus, un visu galveno tīmekļa vietņu platformu un lielo datu lietojumprogrammu pamatā ir mašīnmācīšanās paņēmieni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Ļoti svarīgs dzinējspēks, kas virza rūpniecības un arī publiskā sektora digitālo pārveidi, ir ar mākslīgo intelektu saistīto spēju pilnveidošana. Roboti kļūst arvien autonomāki, un tos izmanto rūpnīcās, dziļūdens izpētē, mājokļos, pilsētās un slimnīcās. Komerciālas mākslīgā intelekta platformas no testēšanas ir pārgājušas uz reālu lietojumu vides un veselības jomā; visi lielie automobiļu ražotāji izstrādā pašbraucošus automobiļus, un visu galveno tīmekļa vietņu platformu un lielo datu lietojumprogrammu pamatā ir mašīnmācīšanās paņēmieni.

| (19) | Ļoti svarīgs dzinējspēks, kas virza rūpniecības un arī publiskā sektora digitālo pārveidi, ir ar mākslīgo intelektu saistīto spēju pilnveidošana. Roboti kļūst arvien autonomāki, un tos izmanto rūpnīcās, dziļūdens izpētē, mājokļos, pilsētās un slimnīcās. Komerciālas mākslīgā intelekta platformas no testēšanas ir pārgājušas uz reālu lietojumu vides un veselības jomā; visi lielie automobiļu ražotāji izstrādā pašbraucošus automobiļus, un visu galveno tīmekļa vietņu platformu un lielo datu lietojumprogrammu pamatā ir mašīnmācīšanās paņēmieni.
  Lai radītu vislabākos pamatnosacījumus šo jauno tehnoloģiju attīstībai Eiropā, Savienībai savā politikas veidošanas procesā ir jāiekļauj inovācijas princips. |
| --- | --- |

(19)

Ļoti svarīgs dzinējspēks, kas virza rūpniecības un arī publiskā sektora digitālo pārveidi, ir ar mākslīgo intelektu saistīto spēju pilnveidošana. Roboti kļūst arvien autonomāki, un tos izmanto rūpnīcās, dziļūdens izpētē, mājokļos, pilsētās un slimnīcās. Komerciālas mākslīgā intelekta platformas no testēšanas ir pārgājušas uz reālu lietojumu vides un veselības jomā; visi lielie automobiļu ražotāji izstrādā pašbraucošus automobiļus, un visu galveno tīmekļa vietņu platformu un lielo datu lietojumprogrammu pamatā ir mašīnmācīšanās paņēmieni.
  Lai radītu vislabākos pamatnosacījumus šo jauno tehnoloģiju attīstībai Eiropā, Savienībai savā politikas veidošanas procesā ir jāiekļauj inovācijas princips.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | Eiropas Parlaments 2017. gada 1. jūnija rezolūcijā par Eiropas rūpniecības digitalizāciju norādīja uz valodas barjeru ietekmi uz rūpniecību un tās digitalizāciju. Šajā kontekstā tādu mākslīgajā intelektā balstītu lielapjoma valodu tehnoloģiju kā automātiskā tulkošana, runas atpazīšana, lielo datu teksta analīze, dialoga un jautājumu un atbilžu sistēmu izstrādei ir būtiska nozīme, lai saglabātu valodu daudzveidību, nodrošinātu iekļaušanu un veicinātu cilvēku savstarpējo saziņu un cilvēka-mašīnas komunikāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19a)

Eiropas Parlaments 2017. gada 1. jūnija rezolūcijā par Eiropas rūpniecības digitalizāciju norādīja uz valodas barjeru ietekmi uz rūpniecību un tās digitalizāciju. Šajā kontekstā tādu mākslīgajā intelektā balstītu lielapjoma valodu tehnoloģiju kā automātiskā tulkošana, runas atpazīšana, lielo datu teksta analīze, dialoga un jautājumu un atbilžu sistēmu izstrādei ir būtiska nozīme, lai saglabātu valodu daudzveidību, nodrošinātu iekļaušanu un veicinātu cilvēku savstarpējo saziņu un cilvēka-mašīnas komunikāciju.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

19.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19b) | Arvien straujāka mācīties spējīgu robotu un mākslīgā intelekta attīstība, kā arī to spēja vairot zināšanas un mācību saturu vien dažās sekundēs apgrūtina attīstības posmu prognozēšanu līdz Programmas darbības beigām 2027. gadā. Tādēļ Komisijai būtu jāpievērš īpaša uzmanība šai straujās digitālās pārveides tendencei un, ja iespējams, ātri un atbilstīgi jāpielāgo darba programmas mērķi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19b)

Arvien straujāka mācīties spējīgu robotu un mākslīgā intelekta attīstība, kā arī to spēja vairot zināšanas un mācību saturu vien dažās sekundēs apgrūtina attīstības posmu prognozēšanu līdz Programmas darbības beigām 2027. gadā. Tādēļ Komisijai būtu jāpievērš īpaša uzmanība šai straujās digitālās pārveides tendencei un, ja iespējams, ātri un atbilstīgi jāpielāgo darba programmas mērķi.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

19.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19c) | Ņemot vērā to, ka Eiropas rūpniecībā palielinās pieprasījums pēc mākslīgā intelekta robotikas risinājumiem, un, lai izvairītos no būtiskas ieguldījumu nepietiekamības šajā jomā, programmas mērķiem attiecībā uz mākslīgo intelektu būtu jāaptver mākslīgā intelekta robotika. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19c)

Ņemot vērā to, ka Eiropas rūpniecībā palielinās pieprasījums pēc mākslīgā intelekta robotikas risinājumiem, un, lai izvairītos no būtiskas ieguldījumu nepietiekamības šajā jomā, programmas mērķiem attiecībā uz mākslīgo intelektu būtu jāaptver mākslīgā intelekta robotika.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

19.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19d) | Produktiem un pakalpojumiem, kas balstīti uz mākslīgo intelektu, vajadzētu būt lietotājdraudzīgiem un pēc noklusējuma atbilstīgiem tiesību aktiem un jānodrošina patērētājiem lielākas izvēles iespējas un plašāka informācija, īpaši par produktu un pakalpojumu kvalitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19d)

Produktiem un pakalpojumiem, kas balstīti uz mākslīgo intelektu, vajadzētu būt lietotājdraudzīgiem un pēc noklusējuma atbilstīgiem tiesību aktiem un jānodrošina patērētājiem lielākas izvēles iespējas un plašāka informācija, īpaši par produktu un pakalpojumu kvalitāti.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Mākslīgā intelekta attīstīšanai ir ļoti svarīgi, lai būtu pieejamas liela mēroga datu kopas un testēšanas un eksperimentālās iekārtas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Mākslīgā intelekta attīstīšanai ir ļoti svarīgi, lai būtu pieejamas liela mēroga datu kopas un testēšanas un eksperimentālās iekārtas.

| (20) | Mākslīgā intelekta
  , tostarp valodu tehnoloģiju
  attīstīšanai ir ļoti svarīgi, lai būtu pieejamas liela mēroga datu kopas un testēšanas un eksperimentālās iekārtas
  , ar ko tiktu nodrošināts iekšējais tirgus un tekstizraces un datizraces iespējas jomās, kurās tiek izmantots mākslīgais intelekts
  . |
| --- | --- |

(20)

Mākslīgā intelekta
  , tostarp valodu tehnoloģiju
  attīstīšanai ir ļoti svarīgi, lai būtu pieejamas liela mēroga datu kopas un testēšanas un eksperimentālās iekārtas
  , ar ko tiktu nodrošināts iekšējais tirgus un tekstizraces un datizraces iespējas jomās, kurās tiek izmantots mākslīgais intelekts
  .

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

20.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | 2018. gada 25. aprīlī Komisija apņēmās ierosināt Eiropas pieeju, sadarbībā ar ieinteresētajām personām, kas apvienojušās mākslīgā intelekta aliansē (mākslīgā intelekta ekspertu grupa) izstrādājot mākslīgā intelekta vadlīniju projektu, lai Eiropā stimulētu mākslīgajā intelektā balstītu lietojumprogrammu izstrādi un mākslīgajā intelektā balstītu uzņēmējdarbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20a)

2018. gada 25. aprīlī Komisija apņēmās ierosināt Eiropas pieeju, sadarbībā ar ieinteresētajām personām, kas apvienojušās mākslīgā intelekta aliansē (mākslīgā intelekta ekspertu grupa) izstrādājot mākslīgā intelekta vadlīniju projektu, lai Eiropā stimulētu mākslīgajā intelektā balstītu lietojumprogrammu izstrādi un mākslīgajā intelektā balstītu uzņēmējdarbību.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Savā 2017. gada 1. jūnija rezolūcijā par Eiropas rūpniecības digitalizāciju (64) Eiropas Parlaments uzsvēra, ka ir svarīgi izstrādāt kopīgu Eiropas kiberdrošības pieeju, atzīstot nepieciešamību vairot informētību, un pauda uzskatu, ka ir kritiski svarīgi, lai atbildību par kibernoturību uzņemtos uzņēmumu vadītāji un valstu un Eiropas rūpnieciskās drošības politikas veidotāji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Savā 2017. gada 1. jūnija rezolūcijā par Eiropas rūpniecības digitalizāciju (64) Eiropas Parlaments uzsvēra, ka ir svarīgi izstrādāt kopīgu Eiropas kiberdrošības pieeju, atzīstot nepieciešamību vairot informētību, un pauda uzskatu, ka ir kritiski svarīgi, lai atbildību par kibernoturību uzņemtos uzņēmumu vadītāji un valstu un Eiropas rūpnieciskās drošības politikas veidotāji.

| (21) | Savā 2017. gada 1. jūnija rezolūcijā par Eiropas rūpniecības digitalizāciju (64) Eiropas Parlaments uzsvēra, ka ir svarīgi izstrādāt kopīgu Eiropas kiberdrošības pieeju, atzīstot nepieciešamību vairot informētību, un pauda uzskatu, ka ir kritiski svarīgi, lai atbildību par kibernoturību uzņemtos uzņēmumu vadītāji un valstu un Eiropas rūpnieciskās drošības politikas veidotāji
  , šai nolūkā īstenojot integrētu un automātisku drošību un privātuma aizsardzību
  . |
| --- | --- |

(21)

Savā 2017. gada 1. jūnija rezolūcijā par Eiropas rūpniecības digitalizāciju (64) Eiropas Parlaments uzsvēra, ka ir svarīgi izstrādāt kopīgu Eiropas kiberdrošības pieeju, atzīstot nepieciešamību vairot informētību, un pauda uzskatu, ka ir kritiski svarīgi, lai atbildību par kibernoturību uzņemtos uzņēmumu vadītāji un valstu un Eiropas rūpnieciskās drošības politikas veidotāji
  , šai nolūkā īstenojot integrētu un automātisku drošību un privātuma aizsardzību
  .

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Kiberdrošība ir problēma, kas jārisina visai Savienībai, un to nevar turpināt risināt ar sadrumstalotām valstu iniciatīvām. Būtu jānostiprina Eiropas kiberdrošības spēja, lai Eiropa iegūtu vajadzīgo spēju aizsargāt
  savus iedzīvotājus
  un uzņēmumus pret kiberdraudiem. Turklāt ir jāaizsargā patērētāji, kuri izmanto tīklā savienotus produktus, jo tos var uzlauzt un tas var apdraudēt viņu drošību. Tas būtu jāpanāk kopā ar dalībvalstīm un privāto sektoru, izstrādājot un koordinējot projektus, kas stiprina Eiropas kiberdrošības spējas un kas nodrošina jaunāko kiberdrošības risinājumu plašu izvēršanu visā ekonomikā, kā arī apkopojot kompetences šajā jomā, lai panāktu kritisko masu un izcilību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Kiberdrošība ir problēma, kas jārisina visai Savienībai, un to nevar turpināt risināt ar sadrumstalotām valstu iniciatīvām. Būtu jānostiprina Eiropas kiberdrošības spēja, lai Eiropa iegūtu vajadzīgo spēju aizsargāt
  savus iedzīvotājus
  un uzņēmumus pret kiberdraudiem. Turklāt ir jāaizsargā patērētāji, kuri izmanto tīklā savienotus produktus, jo tos var uzlauzt un tas var apdraudēt viņu drošību. Tas būtu jāpanāk kopā ar dalībvalstīm un privāto sektoru, izstrādājot un koordinējot projektus, kas stiprina Eiropas kiberdrošības spējas un kas nodrošina jaunāko kiberdrošības risinājumu plašu izvēršanu visā ekonomikā, kā arī apkopojot kompetences šajā jomā, lai panāktu kritisko masu un izcilību.

| (22) | Kiberdrošība ir problēma, kas jārisina visai Savienībai, un to nevar turpināt risināt ar sadrumstalotām valstu iniciatīvām. Būtu jānostiprina Eiropas kiberdrošības spēja, lai Eiropa iegūtu vajadzīgo spēju aizsargāt
  iedzīvotājus, publiskās pārvaldes iestādes
  un uzņēmumus pret kiberdraudiem. Turklāt ir jāaizsargā patērētāji, kuri izmanto tīklā savienotus produktus, jo tos var uzlauzt un tas var apdraudēt viņu drošību. Tas būtu jāpanāk kopā ar dalībvalstīm un privāto sektoru, izstrādājot un koordinējot projektus, kas stiprina Eiropas kiberdrošības spējas un kas nodrošina jaunāko kiberdrošības risinājumu plašu izvēršanu visā ekonomikā, kā arī apkopojot kompetences šajā jomā, lai panāktu kritisko masu un izcilību. |
| --- | --- |

(22)

Kiberdrošība ir problēma, kas jārisina visai Savienībai, un to nevar turpināt risināt ar sadrumstalotām valstu iniciatīvām. Būtu jānostiprina Eiropas kiberdrošības spēja, lai Eiropa iegūtu vajadzīgo spēju aizsargāt
  iedzīvotājus, publiskās pārvaldes iestādes
  un uzņēmumus pret kiberdraudiem. Turklāt ir jāaizsargā patērētāji, kuri izmanto tīklā savienotus produktus, jo tos var uzlauzt un tas var apdraudēt viņu drošību. Tas būtu jāpanāk kopā ar dalībvalstīm un privāto sektoru, izstrādājot un koordinējot projektus, kas stiprina Eiropas kiberdrošības spējas un kas nodrošina jaunāko kiberdrošības risinājumu plašu izvēršanu visā ekonomikā, kā arī apkopojot kompetences šajā jomā, lai panāktu kritisko masu un izcilību.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Komisija 2017. gada septembrī nāca klajā ar vairākām iniciatīvām (65), ar kurām izklāstīja vispusīgu Savienības pieeju kiberdrošībai nolūkā nostiprināt Eiropas spējas tikt galā ar kiberuzbrukumiem
  un
  kiberdraudiem un stiprināt tehnoloģiskās un rūpnieciskās spējas šajā jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Komisija 2017. gada septembrī nāca klajā ar vairākām iniciatīvām (65), ar kurām izklāstīja vispusīgu Savienības pieeju kiberdrošībai nolūkā nostiprināt Eiropas spējas tikt galā ar kiberuzbrukumiem
  un
  kiberdraudiem un stiprināt tehnoloģiskās un rūpnieciskās spējas šajā jomā.

| (23) | Komisija 2017. gada septembrī nāca klajā ar vairākām iniciatīvām (65), ar kurām izklāstīja vispusīgu Savienības pieeju kiberdrošībai nolūkā nostiprināt Eiropas spējas tikt galā ar kiberuzbrukumiem
  , palielināt noturību pret
  kiberdraudiem un stiprināt tehnoloģiskās un rūpnieciskās spējas šajā jomā. |
| --- | --- |

(23)

Komisija 2017. gada septembrī nāca klajā ar vairākām iniciatīvām (65), ar kurām izklāstīja vispusīgu Savienības pieeju kiberdrošībai nolūkā nostiprināt Eiropas spējas tikt galā ar kiberuzbrukumiem
  , palielināt noturību pret
  kiberdraudiem un stiprināt tehnoloģiskās un rūpnieciskās spējas šajā jomā.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

23.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23.a) | Principā kiberdrošības risinājumiem drošības un drošuma standarti jāietver kā galvenie izstrādes parametri atbilstīgi pieejamajām progresīvām tehnoloģijām un ievērojot principus “integrētā drošība” un “drošība pēc noklusējuma”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23.a)

Principā kiberdrošības risinājumiem drošības un drošuma standarti jāietver kā galvenie izstrādes parametri atbilstīgi pieejamajām progresīvām tehnoloģijām un ievērojot principus “integrētā drošība” un “drošība pēc noklusējuma”.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Lai digitālais vienotais tirgus būtu darbotiesspējīgs, ir vajadzīga uzticēšanās. Lai varētu garantēt drošību un panāktu, ka iedzīvotāji, publiskās pārvaldes iestādes un uzņēmumi uzticas tiešsaistes darbībām un darījumiem, ļoti svarīga loma ir tādām kiberdrošības tehnoloģijām kā digitālā identitāte, kriptogrāfija un neatļautas iekļūšanas konstatēšana, kā arī to izmantojumam tādās jomās kā finanses, 4.0 rūpniecība, enerģētika, transports, veselības aprūpe un e-pārvaldība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Lai digitālais vienotais tirgus būtu darbotiesspējīgs, ir vajadzīga uzticēšanās. Lai varētu garantēt drošību un panāktu, ka iedzīvotāji, publiskās pārvaldes iestādes un uzņēmumi uzticas tiešsaistes darbībām un darījumiem, ļoti svarīga loma ir tādām kiberdrošības tehnoloģijām kā digitālā identitāte, kriptogrāfija un neatļautas iekļūšanas konstatēšana, kā arī to izmantojumam tādās jomās kā finanses, 4.0 rūpniecība, enerģētika, transports, veselības aprūpe un e-pārvaldība.

| (24) | Lai digitālais vienotais tirgus būtu darbotiesspējīgs, ir vajadzīga uzticēšanās. Lai varētu garantēt drošību un
  pārredzamību un
  panāktu, ka iedzīvotāji, publiskās pārvaldes iestādes un uzņēmumi uzticas tiešsaistes darbībām
  , tostarp 5G platformām,
  un darījumiem, ļoti svarīga loma ir tādām kiberdrošības tehnoloģijām kā
  sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas,
  digitālā identitāte, kriptogrāfija
  , kodēšana
  un neatļautas iekļūšanas konstatēšana, kā arī to izmantojumam tādās jomās kā finanses, 4.0 rūpniecība,
  loģistika,
  enerģētika, transports
  , tūrisms
  , veselības aprūpe un e-pārvaldība. |
| --- | --- |

(24)

Lai digitālais vienotais tirgus būtu darbotiesspējīgs, ir vajadzīga uzticēšanās. Lai varētu garantēt drošību un
  pārredzamību un
  panāktu, ka iedzīvotāji, publiskās pārvaldes iestādes un uzņēmumi uzticas tiešsaistes darbībām
  , tostarp 5G platformām,
  un darījumiem, ļoti svarīga loma ir tādām kiberdrošības tehnoloģijām kā
  sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas,
  digitālā identitāte, kriptogrāfija
  , kodēšana
  un neatļautas iekļūšanas konstatēšana, kā arī to izmantojumam tādās jomās kā finanses, 4.0 rūpniecība,
  loģistika,
  enerģētika, transports
  , tūrisms
  , veselības aprūpe un e-pārvaldība.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Eiropadome savos 2017. gada 19. oktobra secinājumos uzsvēra – lai sekmīgi panāktu Eiropas digitalizāciju, Savienībai vajadzīgi digitalizācijas laikmetam pielāgoti darba tirgi un apmācības un izglītības sistēmas un ka ir jāinvestē
  digitālajās prasmēs
  , lai sniegtu iespējas visiem eiropiešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Eiropadome savos 2017. gada 19. oktobra secinājumos uzsvēra – lai sekmīgi panāktu Eiropas digitalizāciju, Savienībai vajadzīgi digitalizācijas laikmetam pielāgoti darba tirgi un apmācības un izglītības sistēmas un ka ir jāinvestē
  digitālajās prasmēs
  , lai sniegtu iespējas visiem eiropiešiem.

| (25) | Eiropadome savos 2017. gada 19. oktobra secinājumos uzsvēra – lai sekmīgi panāktu Eiropas digitalizāciju, Savienībai vajadzīgi digitalizācijas laikmetam pielāgoti darba tirgi un apmācības un izglītības sistēmas un ka ir jāinvestē
  digitālo prasmju attīstībā un jāuzlabo digitālā pratība
  , lai
  ar integrētu pieeju
  sniegtu iespējas visiem eiropiešiem. |
| --- | --- |

(25)

Eiropadome savos 2017. gada 19. oktobra secinājumos uzsvēra – lai sekmīgi panāktu Eiropas digitalizāciju, Savienībai vajadzīgi digitalizācijas laikmetam pielāgoti darba tirgi un apmācības un izglītības sistēmas un ka ir jāinvestē
  digitālo prasmju attīstībā un jāuzlabo digitālā pratība
  , lai
  ar integrētu pieeju
  sniegtu iespējas visiem eiropiešiem.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

26.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26a) | Ņemot vērā vajadzību pēc holistiskas pieejas, programmā būtu jāņem vērā arī tādi aspekti kā iekļaušana, kvalifikācija, apmācība un specializācija, kas papildus padziļinātām digitālajām prasmēm ir noteicoši, lai zināšanu sabiedrībā radītu pievienoto vērtību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26a)

Ņemot vērā vajadzību pēc holistiskas pieejas, programmā būtu jāņem vērā arī tādi aspekti kā iekļaušana, kvalifikācija, apmācība un specializācija, kas papildus padziļinātām digitālajām prasmēm ir noteicoši, lai zināšanu sabiedrībā radītu pievienoto vērtību.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Savā 2017. gada 1. jūnija rezolūcijā par Eiropas rūpniecības digitalizāciju (67) Eiropas Parlaments norādīja, ka digitālajā sabiedrībā izglītība, apmācība un mūžizglītība ir sociālās kohēzijas pamats. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Savā 2017. gada 1. jūnija rezolūcijā par Eiropas rūpniecības digitalizāciju (67) Eiropas Parlaments norādīja, ka digitālajā sabiedrībā izglītība, apmācība un mūžizglītība ir sociālās kohēzijas pamats.

| (27) | Savā 2017. gada 1. jūnija rezolūcijā par Eiropas rūpniecības digitalizāciju (67) Eiropas Parlaments norādīja, ka digitālajā sabiedrībā izglītība, apmācība un mūžizglītība ir sociālās kohēzijas pamats.
  Tas arī prasīja visās digitālajās iniciatīvās ietvert dzimumu līdztiesības aspektu, uzsverot, ka ir jāizskauž ievērojamā dzimumu nevienlīdzība IKT nozarē, jo tas ir būtiski Eiropas ilgtermiņa izaugsmei un labklājībai. |
| --- | --- |

(27)

Savā 2017. gada 1. jūnija rezolūcijā par Eiropas rūpniecības digitalizāciju (67) Eiropas Parlaments norādīja, ka digitālajā sabiedrībā izglītība, apmācība un mūžizglītība ir sociālās kohēzijas pamats.
  Tas arī prasīja visās digitālajās iniciatīvās ietvert dzimumu līdztiesības aspektu, uzsverot, ka ir jāizskauž ievērojamā dzimumu nevienlīdzība IKT nozarē, jo tas ir būtiski Eiropas ilgtermiņa izaugsmei un labklājībai.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

27.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (27a) | Eiropas Parlaments 2016. gada 28. aprīļa rezolūcijā par dzimumu līdztiesību un sieviešu iespēju palielināšanu digitālajā laikmetā uzsvēra, ka ir jāvāc pēc dzimuma iedalīti dati par IKT lietojumu, jāizstrādā mērķi, rādītāji un etaloni nolūkā sekot tam, kā attīstās IKT pieejamība sievietēm, un jāveicina paraugprakses piemēru apmaiņa starp IKT uzņēmumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27a)

Eiropas Parlaments 2016. gada 28. aprīļa rezolūcijā par dzimumu līdztiesību un sieviešu iespēju palielināšanu digitālajā laikmetā uzsvēra, ka ir jāvāc pēc dzimuma iedalīti dati par IKT lietojumu, jāizstrādā mērķi, rādītāji un etaloni nolūkā sekot tam, kā attīstās IKT pieejamība sievietēm, un jāveicina paraugprakses piemēru apmaiņa starp IKT uzņēmumiem.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

27.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (27b) | Eiropas Parlaments 2016. gada 19. janvāra rezolūcijā par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu pilnībā atbalstīja un mudināja attīstīt digitālās uzņēmējdarbības kultūru sievietēm, kā arī viņu integrāciju un līdzdalību informācijas sabiedrībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27b)

Eiropas Parlaments 2016. gada 19. janvāra rezolūcijā par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu pilnībā atbalstīja un mudināja attīstīt digitālās uzņēmējdarbības kultūru sievietēm, kā arī viņu integrāciju un līdzdalību informācijas sabiedrībā.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Šajā programmā atbalstītās progresīvās digitālās tehnoloģijas, piemēram, augstas veiktspējas datošana, kiberdrošība un mākslīgais intelekts, ir sasniegušas pietiekamu brieduma pakāpi, lai no pētniecības varētu pāriet uz izvēršanu, īstenošanu un mēroga paplašināšanu Savienības līmenī. Savienības līmeņa rīcība vajadzīga ne tikai minēto tehnoloģiju izvēršanai, bet arī prasmju jomā. Ir jāpaplašina, jāvairo un visā ES jādara pieejamas padziļinātu digitālo prasmju apguves iespējas. Ja tas netiks izdarīts, varētu aizkavēties progresīvu digitālo tehnoloģiju sekmīga izvēršana un tādējādi mazināsies Savienības ekonomikas vispārējā konkurētspēja. Šajā programmā atbalstītās darbības papildina ESF, ERAF un
  Apvārsnis Eiropa
  programmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Šajā programmā atbalstītās progresīvās digitālās tehnoloģijas, piemēram, augstas veiktspējas datošana, kiberdrošība un mākslīgais intelekts, ir sasniegušas pietiekamu brieduma pakāpi, lai no pētniecības varētu pāriet uz izvēršanu, īstenošanu un mēroga paplašināšanu Savienības līmenī. Savienības līmeņa rīcība vajadzīga ne tikai minēto tehnoloģiju izvēršanai, bet arī prasmju jomā. Ir jāpaplašina, jāvairo un visā ES jādara pieejamas padziļinātu digitālo prasmju apguves iespējas. Ja tas netiks izdarīts, varētu aizkavēties progresīvu digitālo tehnoloģiju sekmīga izvēršana un tādējādi mazināsies Savienības ekonomikas vispārējā konkurētspēja. Šajā programmā atbalstītās darbības papildina ESF, ERAF un
  Apvārsnis Eiropa
  programmas.

| (28) | Šajā programmā atbalstītās progresīvās digitālās tehnoloģijas, piemēram, augstas veiktspējas datošana, kiberdrošība
  , mākoņdatošana, datu aizsardzība, informācijas pārvaldība
  un mākslīgais intelekts, ir sasniegušas pietiekamu brieduma pakāpi, lai no pētniecības varētu pāriet uz izvēršanu, īstenošanu un mēroga paplašināšanu Savienības līmenī. Savienības līmeņa rīcība vajadzīga ne tikai minēto tehnoloģiju izvēršanai, bet arī prasmju jomā. Ir jāpaplašina, jāvairo un visā ES jādara pieejamas padziļinātu digitālo prasmju
  mācīšanās un
  apguves iespējas. Ja tas netiks izdarīts, varētu aizkavēties progresīvu digitālo tehnoloģiju sekmīga izvēršana un tādējādi mazināsies Savienības ekonomikas vispārējā konkurētspēja. Šajā programmā atbalstītās darbības papildina ESF, ERAF
  , ERASMUS
  un
  “Apvārsnis Eiropa”
  programmas. |
| --- | --- |

(28)

Šajā programmā atbalstītās progresīvās digitālās tehnoloģijas, piemēram, augstas veiktspējas datošana, kiberdrošība
  , mākoņdatošana, datu aizsardzība, informācijas pārvaldība
  un mākslīgais intelekts, ir sasniegušas pietiekamu brieduma pakāpi, lai no pētniecības varētu pāriet uz izvēršanu, īstenošanu un mēroga paplašināšanu Savienības līmenī. Savienības līmeņa rīcība vajadzīga ne tikai minēto tehnoloģiju izvēršanai, bet arī prasmju jomā. Ir jāpaplašina, jāvairo un visā ES jādara pieejamas padziļinātu digitālo prasmju
  mācīšanās un
  apguves iespējas. Ja tas netiks izdarīts, varētu aizkavēties progresīvu digitālo tehnoloģiju sekmīga izvēršana un tādējādi mazināsies Savienības ekonomikas vispārējā konkurētspēja. Šajā programmā atbalstītās darbības papildina ESF, ERAF
  , ERASMUS
  un
  “Apvārsnis Eiropa”
  programmas.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Lai iedzīvotājiem un rūpniecībai samazinātu administratīvo slogu, paātrinot to saziņu ar publiskā sektora iestādēm un padarot to ērtāku un lētāku, un lai palielinātu iedzīvotājiem un uzņēmumiem sniegto pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti, ir ļoti svarīgi, ka publiskās pārvaldes iestādes un pakalpojumi tiktu modernizēti ar digitalizācijas palīdzību. Tā kā vairākiem sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem jau ir Savienības dimensija, ar atbalstu to īstenošanai un izvēršanai Savienības līmenī būtu jānodrošinās, ka iedzīvotāji un uzņēmumi visā Eiropā varēs piekļūt augstas kvalitātes digitālajiem pakalpojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Lai iedzīvotājiem un rūpniecībai samazinātu administratīvo slogu, paātrinot to saziņu ar publiskā sektora iestādēm un padarot to ērtāku un lētāku, un lai palielinātu iedzīvotājiem un uzņēmumiem sniegto pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti, ir ļoti svarīgi, ka publiskās pārvaldes iestādes un pakalpojumi tiktu modernizēti ar digitalizācijas palīdzību. Tā kā vairākiem sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem jau ir Savienības dimensija, ar atbalstu to īstenošanai un izvēršanai Savienības līmenī būtu jānodrošinās, ka iedzīvotāji un uzņēmumi visā Eiropā varēs piekļūt augstas kvalitātes digitālajiem pakalpojumiem.

| (29) | Lai iedzīvotājiem un rūpniecībai samazinātu administratīvo slogu, paātrinot to saziņu ar publiskā sektora iestādēm un padarot to ērtāku un lētāku, un lai palielinātu iedzīvotājiem un uzņēmumiem sniegto pakalpojumu efektivitāti
  , pārredzamību
  un kvalitāti, ir ļoti svarīgi, ka publiskās pārvaldes iestādes un pakalpojumi tiktu modernizēti ar digitalizācijas palīdzību
  , vienlaikus palielinot publisko izdevumu efektivitāti
  . Tā kā vairākiem sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem jau ir Savienības dimensija, ar atbalstu to īstenošanai un izvēršanai Savienības līmenī būtu jānodrošinās, ka iedzīvotāji un uzņēmumi visā Eiropā varēs piekļūt augstas kvalitātes
  daudzvalodu
  digitālajiem pakalpojumiem.
  Turklāt ir svarīgi, lai šie pakalpojumi ir pieejami personām ar invaliditāti. |
| --- | --- |

(29)

Lai iedzīvotājiem un rūpniecībai samazinātu administratīvo slogu, paātrinot to saziņu ar publiskā sektora iestādēm un padarot to ērtāku un lētāku, un lai palielinātu iedzīvotājiem un uzņēmumiem sniegto pakalpojumu efektivitāti
  , pārredzamību
  un kvalitāti, ir ļoti svarīgi, ka publiskās pārvaldes iestādes un pakalpojumi tiktu modernizēti ar digitalizācijas palīdzību
  , vienlaikus palielinot publisko izdevumu efektivitāti
  . Tā kā vairākiem sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem jau ir Savienības dimensija, ar atbalstu to īstenošanai un izvēršanai Savienības līmenī būtu jānodrošinās, ka iedzīvotāji un uzņēmumi visā Eiropā varēs piekļūt augstas kvalitātes
  daudzvalodu
  digitālajiem pakalpojumiem.
  Turklāt ir svarīgi, lai šie pakalpojumi ir pieejami personām ar invaliditāti.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

29.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (29a) | Digitalizācija var vienkāršot un uzlabot piekļuvi bez šķēršļiem ikvienam, tostarp vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām vai invaliditāti un tiem, kuri dzīvo attālos vai lauku apvidos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29a)

Digitalizācija var vienkāršot un uzlabot piekļuvi bez šķēršļiem ikvienam, tostarp vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām vai invaliditāti un tiem, kuri dzīvo attālos vai lauku apvidos.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Lai varētu īstenot digitālo pārveidi tādās sabiedrības interešu jomās kā veselības aprūpe (68), mobilitāte, tiesiskums, zemes novērošana, vides monitorings, kultūra un
  izglītība
  , ir jāturpina izstrādāt un jāpaplašina digitālo pakalpojumu infrastruktūras, kas ļauj pāri robežām droši apmainīties ar datiem un sekmē valstu attīstību. Šādu infrastruktūru koordinācija ar šīs regulas palīdzību sniedz vislabākās iespējas izmantot sinerģiju potenciālu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Lai varētu īstenot digitālo pārveidi tādās sabiedrības interešu jomās kā veselības aprūpe (68), mobilitāte, tiesiskums, zemes novērošana, vides monitorings, kultūra un
  izglītība
  , ir jāturpina izstrādāt un jāpaplašina digitālo pakalpojumu infrastruktūras, kas ļauj pāri robežām droši apmainīties ar datiem un sekmē valstu attīstību. Šādu infrastruktūru koordinācija ar šīs regulas palīdzību sniedz vislabākās iespējas izmantot sinerģiju potenciālu.

| (30) | Lai varētu īstenot digitālo pārveidi tādās sabiedrības interešu jomās kā veselības aprūpe (68), mobilitāte, tiesiskums, zemes novērošana, vides monitorings,
  drošība, oglekļa emisiju samazināšana, energoinfrastruktūra,
  kultūra
  , izglītība
  un
  apmācība
  , ir jāturpina izstrādāt
  , jāuzlabo
  un jāpaplašina digitālo pakalpojumu infrastruktūras, kas ļauj pāri robežām
  un vairākās valodās
  droši apmainīties ar datiem un
  informāciju un
  sekmē valstu attīstību. Šādu infrastruktūru koordinācija ar šīs regulas palīdzību sniedz vislabākās iespējas izmantot sinerģiju potenciālu
  un nodrošināt papildināmību. Digitālajā pārveidē tomēr jāņem vērā, ka dažādu iemeslu dēļ daļa iedzīvotāju tajā nepiedalās, tāpēc ir jāatbalsta tīkli, kas turpinātu informēt šos iedzīvotājus un palīdzētu viņiem pilnībā saglabāt savas tiesības un piedalīties visu savu sabiedrisko un pilsonisko pienākumu izpildē. |
| --- | --- |

(30)

Lai varētu īstenot digitālo pārveidi tādās sabiedrības interešu jomās kā veselības aprūpe (68), mobilitāte, tiesiskums, zemes novērošana, vides monitorings,
  drošība, oglekļa emisiju samazināšana, energoinfrastruktūra,
  kultūra
  , izglītība
  un
  apmācība
  , ir jāturpina izstrādāt
  , jāuzlabo
  un jāpaplašina digitālo pakalpojumu infrastruktūras, kas ļauj pāri robežām
  un vairākās valodās
  droši apmainīties ar datiem un
  informāciju un
  sekmē valstu attīstību. Šādu infrastruktūru koordinācija ar šīs regulas palīdzību sniedz vislabākās iespējas izmantot sinerģiju potenciālu
  un nodrošināt papildināmību. Digitālajā pārveidē tomēr jāņem vērā, ka dažādu iemeslu dēļ daļa iedzīvotāju tajā nepiedalās, tāpēc ir jāatbalsta tīkli, kas turpinātu informēt šos iedzīvotājus un palīdzētu viņiem pilnībā saglabāt savas tiesības un piedalīties visu savu sabiedrisko un pilsonisko pienākumu izpildē.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

30.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (30a) | Tomēr digitālajai pārveidei šajā sektorā ir jānodrošina Eiropas iedzīvotājiem iespējas piekļūt saviem datiem, tos drošā veidā izmantot un pārvaldīt pārrobežu līmenī neatkarīgi no savas un datu fiziskās atrašanās vietas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30a)

Tomēr digitālajai pārveidei šajā sektorā ir jānodrošina Eiropas iedzīvotājiem iespējas piekļūt saviem datiem, tos drošā veidā izmantot un pārvaldīt pārrobežu līmenī neatkarīgi no savas un datu fiziskās atrašanās vietas.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

30.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (30b) | Lai būtu iespējama modernu tehnoloģiju izvietošana un pieejamības nodrošināšana sabiedrības interešu jomās, piemēram, izglītībā, ir arī jānodrošina apmācības, kas vajadzīgas, lai izmantotu šīs tehnoloģijas. Tāpēc 8. konkrētajā mērķī paredzētajos mērķos ir jāietver arī mācību programmas personām, kuras lietos minētās modernās tehnoloģijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30b)

Lai būtu iespējama modernu tehnoloģiju izvietošana un pieejamības nodrošināšana sabiedrības interešu jomās, piemēram, izglītībā, ir arī jānodrošina apmācības, kas vajadzīgas, lai izmantotu šīs tehnoloģijas. Tāpēc 8. konkrētajā mērķī paredzētajos mērķos ir jāietver arī mācību programmas personām, kuras lietos minētās modernās tehnoloģijas.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu modernizācija ir viena no galvenajām prioritātēm, lai varētu sekmīgi īstenot digitālā vienotā tirgus stratēģiju. Stratēģijas vidusposma izvērtējumā tika uzsvērta nepieciešamība stiprināt publiskās pārvaldes iestāžu pārveidi un nodrošināt, ka iedzīvotājiem ir viegla, uzticama
  un
  ērta piekļuve sabiedriskajiem pakalpojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu modernizācija ir viena no galvenajām prioritātēm, lai varētu sekmīgi īstenot digitālā vienotā tirgus stratēģiju. Stratēģijas vidusposma izvērtējumā tika uzsvērta nepieciešamība stiprināt publiskās pārvaldes iestāžu pārveidi un nodrošināt, ka iedzīvotājiem ir viegla, uzticama
  un
  ērta piekļuve sabiedriskajiem pakalpojumiem.

| (32) | Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu modernizācija ir viena no galvenajām prioritātēm, lai varētu sekmīgi īstenot digitālā vienotā tirgus stratēģiju. Stratēģijas vidusposma izvērtējumā tika uzsvērta nepieciešamība stiprināt publiskās pārvaldes iestāžu pārveidi un nodrošināt, ka iedzīvotājiem ir viegla, uzticama
  , droša,
  ērta
  un iekļaujoša
  piekļuve sabiedriskajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(32)

Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu modernizācija ir viena no galvenajām prioritātēm, lai varētu sekmīgi īstenot digitālā vienotā tirgus stratēģiju. Stratēģijas vidusposma izvērtējumā tika uzsvērta nepieciešamība stiprināt publiskās pārvaldes iestāžu pārveidi un nodrošināt, ka iedzīvotājiem ir viegla, uzticama
  , droša,
  ērta
  un iekļaujoša
  piekļuve sabiedriskajiem pakalpojumiem.

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Komisijas 2017. gadā publicētais gada izaugsmes pētījums (69) rāda, ka Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu kvalitāte tiešā mērā ietekmē ekonomikas vidi, tāpēc tai ir izšķiroša nozīme produktivitātes, konkurētspējas, ekonomiskās sadarbības, izaugsmes un
  nodarbinātības
  veicināšanā. Tas nozīmē, ka ir vajadzīgas efektīvas un pārredzamas publiskās pārvaldes iestādes un iedarbīga tiesu sistēma, lai tiktu atbalstīta ekonomikas izaugsme un uzņēmumi un iedzīvotāji saņemtu augstas kvalitātes pakalpojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Komisijas 2017. gadā publicētais gada izaugsmes pētījums (69) rāda, ka Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu kvalitāte tiešā mērā ietekmē ekonomikas vidi, tāpēc tai ir izšķiroša nozīme produktivitātes, konkurētspējas, ekonomiskās sadarbības, izaugsmes un
  nodarbinātības
  veicināšanā. Tas nozīmē, ka ir vajadzīgas efektīvas un pārredzamas publiskās pārvaldes iestādes un iedarbīga tiesu sistēma, lai tiktu atbalstīta ekonomikas izaugsme un uzņēmumi un iedzīvotāji saņemtu augstas kvalitātes pakalpojumus.

| (33) | Komisijas 2017. gadā publicētais gada izaugsmes pētījums (69) rāda, ka Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu kvalitāte tiešā mērā ietekmē ekonomikas vidi, tāpēc tai ir izšķiroša nozīme produktivitātes, konkurētspējas, ekonomiskās sadarbības,
  ilgtspējīgas
  izaugsmes
  , nodarbinātības
  un
  augstas kvalitātes darbvietu radīšanas
  veicināšanā. Tas nozīmē, ka ir vajadzīgas efektīvas un pārredzamas publiskās pārvaldes iestādes un iedarbīga tiesu sistēma, lai tiktu atbalstīta ekonomikas izaugsme un uzņēmumi un iedzīvotāji saņemtu augstas kvalitātes pakalpojumus. |
| --- | --- |

(33)

Komisijas 2017. gadā publicētais gada izaugsmes pētījums (69) rāda, ka Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu kvalitāte tiešā mērā ietekmē ekonomikas vidi, tāpēc tai ir izšķiroša nozīme produktivitātes, konkurētspējas, ekonomiskās sadarbības,
  ilgtspējīgas
  izaugsmes
  , nodarbinātības
  un
  augstas kvalitātes darbvietu radīšanas
  veicināšanā. Tas nozīmē, ka ir vajadzīgas efektīvas un pārredzamas publiskās pārvaldes iestādes un iedarbīga tiesu sistēma, lai tiktu atbalstīta ekonomikas izaugsme un uzņēmumi un iedzīvotāji saņemtu augstas kvalitātes pakalpojumus.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

34. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (34) | Eiropas sabiedrisko pakalpojumu sadarbspēja ir aktuāls jautājums visos pārvaldes līmeņos: Savienības, valsts, reģionālā un vietējā līmenī. Sadarbspēja ne tikai likvidē šķēršļus vienotā tirgus darbībai, bet arī sekmē rīcībpolitiku veiksmīgu īstenošanu un sniedz lielisku iespēju novērst pārrobežu elektroniskos šķēršļus, vēl vairāk sekmējot pilnīgi jaunu kopīgu sabiedrisko pakalpojumu rašanos vai izstrādes stadijā esošo pakalpojumu konsolidāciju Savienības līmenī. Lai novērstu Eiropas pakalpojumu sadrumstalotību
  , lai
  atbalstītu pamatbrīvības un funkcionējošu savstarpējo atzīšanu ES, būtu jāveicina holistiska starpnozaru un pārrobežu pieeja sadarbspējai veidā, kas galalietotājiem sniegtu vislabākos rezultātus un
  būtu visatbilstošākais
  . Tas nozīmē, ka sadarbspēja ir jāsaprot plašā nozīmē, kas ietver tehniskos un juridiskos aspektus un rīcībpolitiskos elementus šajā jomā. Tādējādi darbību tvērums pārsniegs risinājumu ierasto dzīves ciklu, jo tikai tā varēs aptvert visus intervences elementus, kas palīdzētu veicināt nepieciešamos pamatnosacījumus ilgtspējīgai sadarbspējai plašā mērogā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(34)

Eiropas sabiedrisko pakalpojumu sadarbspēja ir aktuāls jautājums visos pārvaldes līmeņos: Savienības, valsts, reģionālā un vietējā līmenī. Sadarbspēja ne tikai likvidē šķēršļus vienotā tirgus darbībai, bet arī sekmē rīcībpolitiku veiksmīgu īstenošanu un sniedz lielisku iespēju novērst pārrobežu elektroniskos šķēršļus, vēl vairāk sekmējot pilnīgi jaunu kopīgu sabiedrisko pakalpojumu rašanos vai izstrādes stadijā esošo pakalpojumu konsolidāciju Savienības līmenī. Lai novērstu Eiropas pakalpojumu sadrumstalotību
  , lai
  atbalstītu pamatbrīvības un funkcionējošu savstarpējo atzīšanu ES, būtu jāveicina holistiska starpnozaru un pārrobežu pieeja sadarbspējai veidā, kas galalietotājiem sniegtu vislabākos rezultātus un
  būtu visatbilstošākais
  . Tas nozīmē, ka sadarbspēja ir jāsaprot plašā nozīmē, kas ietver tehniskos un juridiskos aspektus un rīcībpolitiskos elementus šajā jomā. Tādējādi darbību tvērums pārsniegs risinājumu ierasto dzīves ciklu, jo tikai tā varēs aptvert visus intervences elementus, kas palīdzētu veicināt nepieciešamos pamatnosacījumus ilgtspējīgai sadarbspējai plašā mērogā.

| (34) | Eiropas sabiedrisko pakalpojumu sadarbspēja ir aktuāls jautājums visos pārvaldes līmeņos: Savienības, valsts, reģionālā un vietējā līmenī. Sadarbspēja ne tikai likvidē šķēršļus vienotā tirgus darbībai, bet arī sekmē
  pārrobežu sadarbību, kopīgu standartu pieņemšanu,
  rīcībpolitiku veiksmīgu īstenošanu un sniedz lielisku iespēju novērst pārrobežu elektroniskos
  un ar valodu saistītos
  šķēršļus
  , kā arī samazināt birokrātiju
  , vēl vairāk sekmējot pilnīgi jaunu kopīgu sabiedrisko pakalpojumu rašanos vai izstrādes stadijā esošo pakalpojumu konsolidāciju Savienības līmenī
  , kā arī novēršot nevajadzīgu dubulto glabāšanu
  . Lai novērstu Eiropas pakalpojumu sadrumstalotību
  un
  atbalstītu pamatbrīvības un funkcionējošu savstarpējo atzīšanu ES, būtu jāveicina holistiska
  , tehnoloģiski neitrāla
  starpnozaru un pārrobežu pieeja sadarbspējai veidā, kas galalietotājiem sniegtu vislabākos rezultātus
  , būtu visatbilstošākais
  un
  nodrošinātu augsta līmeņa datu aizsardzību
  . Tas nozīmē, ka sadarbspēja ir jāsaprot plašā nozīmē, kas ietver tehniskos un juridiskos aspektus un rīcībpolitiskos elementus šajā jomā. Tādējādi darbību tvērums pārsniegs risinājumu ierasto dzīves ciklu, jo tikai tā varēs aptvert visus intervences elementus, kas palīdzētu veicināt nepieciešamos pamatnosacījumus ilgtspējīgai sadarbspējai plašā mērogā. |
| --- | --- |

(34)

Eiropas sabiedrisko pakalpojumu sadarbspēja ir aktuāls jautājums visos pārvaldes līmeņos: Savienības, valsts, reģionālā un vietējā līmenī. Sadarbspēja ne tikai likvidē šķēršļus vienotā tirgus darbībai, bet arī sekmē
  pārrobežu sadarbību, kopīgu standartu pieņemšanu,
  rīcībpolitiku veiksmīgu īstenošanu un sniedz lielisku iespēju novērst pārrobežu elektroniskos
  un ar valodu saistītos
  šķēršļus
  , kā arī samazināt birokrātiju
  , vēl vairāk sekmējot pilnīgi jaunu kopīgu sabiedrisko pakalpojumu rašanos vai izstrādes stadijā esošo pakalpojumu konsolidāciju Savienības līmenī
  , kā arī novēršot nevajadzīgu dubulto glabāšanu
  . Lai novērstu Eiropas pakalpojumu sadrumstalotību
  un
  atbalstītu pamatbrīvības un funkcionējošu savstarpējo atzīšanu ES, būtu jāveicina holistiska
  , tehnoloģiski neitrāla
  starpnozaru un pārrobežu pieeja sadarbspējai veidā, kas galalietotājiem sniegtu vislabākos rezultātus
  , būtu visatbilstošākais
  un
  nodrošinātu augsta līmeņa datu aizsardzību
  . Tas nozīmē, ka sadarbspēja ir jāsaprot plašā nozīmē, kas ietver tehniskos un juridiskos aspektus un rīcībpolitiskos elementus šajā jomā. Tādējādi darbību tvērums pārsniegs risinājumu ierasto dzīves ciklu, jo tikai tā varēs aptvert visus intervences elementus, kas palīdzētu veicināt nepieciešamos pamatnosacījumus ilgtspējīgai sadarbspējai plašā mērogā.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

34.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (34a) | ES ministri 2017. gada 6. oktobrī Tallinā paziņoja, ka Eiropas digitālās stratēģijas pamatā jābūt sadarbībai un sadarbspējai, ietverot arī atvērtas licencēšanas politikas un atvērtu standartu izmantošanu. Tādēļ šajā programmā būtu jāveicina atklātā pirmkoda risinājumi, lai nodrošinātu atkārtotu izmantošanu, palielinātu uzticēšanos un nodrošinātu pārredzamību. Tas pozitīvi ietekmēs finansēto projektu ilgtspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(34a)

ES ministri 2017. gada 6. oktobrī Tallinā paziņoja, ka Eiropas digitālās stratēģijas pamatā jābūt sadarbībai un sadarbspējai, ietverot arī atvērtas licencēšanas politikas un atvērtu standartu izmantošanu. Tādēļ šajā programmā būtu jāveicina atklātā pirmkoda risinājumi, lai nodrošinātu atkārtotu izmantošanu, palielinātu uzticēšanos un nodrošinātu pārredzamību. Tas pozitīvi ietekmēs finansēto projektu ilgtspēju.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

37. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (37) | Komisija 2016. gada aprīlī pieņēma Eiropas rūpniecības digitalizācijas iniciatīvu, lai nodrošinātu, ka “visa Eiropas rūpniecība neatkarīgi no nozares, atrašanās vietas un lieluma var pilnībā gūt labumu no digitālās inovācijas” (71). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37)

Komisija 2016. gada aprīlī pieņēma Eiropas rūpniecības digitalizācijas iniciatīvu, lai nodrošinātu, ka “visa Eiropas rūpniecība neatkarīgi no nozares, atrašanās vietas un lieluma var pilnībā gūt labumu no digitālās inovācijas” (71).

| (37) | Komisija 2016. gada aprīlī pieņēma Eiropas rūpniecības digitalizācijas iniciatīvu, lai nodrošinātu, ka “visa Eiropas rūpniecība neatkarīgi no nozares, atrašanās vietas un lieluma var pilnībā gūt labumu no digitālās inovācijas”
  . Tas ir īpaši būtiski maziem un vidējiem uzņēmumiem kultūras un radošajās nozarēs. |
| --- | --- |

(37)

Komisija 2016. gada aprīlī pieņēma Eiropas rūpniecības digitalizācijas iniciatīvu, lai nodrošinātu, ka “visa Eiropas rūpniecība neatkarīgi no nozares, atrašanās vietas un lieluma var pilnībā gūt labumu no digitālās inovācijas”
  . Tas ir īpaši būtiski maziem un vidējiem uzņēmumiem kultūras un radošajās nozarēs.

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

39. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (39) | Izvirzīto mērķu sasniegšanai var būt nepieciešama papildinošu tehnoloģiju potenciāla veicināšana tīklošanas un datošanas jomās, kā norādīts paziņojumā “Eiropas rūpniecības digitalizācija” (73), kur atzīts, ka “augstākā līmeņa tīklošanai un mākoņa infrastruktūrai” ir
  būtiska nozīme
  rūpniecības
  digitalizācijā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39)

Izvirzīto mērķu sasniegšanai var būt nepieciešama papildinošu tehnoloģiju potenciāla veicināšana tīklošanas un datošanas jomās, kā norādīts paziņojumā “Eiropas rūpniecības digitalizācija” (73), kur atzīts, ka “augstākā līmeņa tīklošanai un mākoņa infrastruktūrai” ir
  būtiska nozīme
  rūpniecības
  digitalizācijā
  .

| (39) | Izvirzīto mērķu sasniegšanai var būt nepieciešama papildinošu tehnoloģiju potenciāla veicināšana tīklošanas un datošanas jomās, kā norādīts paziņojumā “Eiropas rūpniecības digitalizācija” (73), kur atzīts, ka “augstākā līmeņa tīklošanai un mākoņa infrastruktūrai” ir
  būtisks
  rūpniecības
  digitalizācijas elements
  . |
| --- | --- |

(39)

Izvirzīto mērķu sasniegšanai var būt nepieciešama papildinošu tehnoloģiju potenciāla veicināšana tīklošanas un datošanas jomās, kā norādīts paziņojumā “Eiropas rūpniecības digitalizācija” (73), kur atzīts, ka “augstākā līmeņa tīklošanai un mākoņa infrastruktūrai” ir
  būtisks
  rūpniecības
  digitalizācijas elements
  .

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Vispārīgā datu aizsardzības regula
  (
  VDAR
  )
  , kas piemērojama no 2018. gada maija
  ,
  nodrošina
  vienotu noteikumu kopumu, kas ir tieši piemērojams dalībvalstu tiesību sistēmās,
  un tā
  garantē personas datu brīvu plūsmu starp ES dalībvalstīm un nostiprina personu uzticību un drošību, kas ir divi neaizstājami patiesa digitālā vienotā tirgus elementi. Tāpēc
  , ja darbības
  , ko veic saskaņā ar šo programmu, ietver personas datu apstrādi,
  tām
  būtu
  jāatbalsta VDAR piemērošana, piemēram, mākslīgā intelekta un blokķēdes tehnoloģijas jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Vispārīgā datu aizsardzības regula
  (
  VDAR
  )
  , kas piemērojama no 2018. gada maija
  ,
  nodrošina
  vienotu noteikumu kopumu, kas ir tieši piemērojams dalībvalstu tiesību sistēmās,
  un tā
  garantē personas datu brīvu plūsmu starp ES dalībvalstīm un nostiprina personu uzticību un drošību, kas ir divi neaizstājami patiesa digitālā vienotā tirgus elementi. Tāpēc
  , ja darbības
  , ko veic saskaņā ar šo programmu, ietver personas datu apstrādi,
  tām
  būtu
  jāatbalsta VDAR piemērošana, piemēram, mākslīgā intelekta un blokķēdes tehnoloģijas jomā.

| (40) | Regula
  (
  ES
  )
  2016/679
  ,
  nodrošinot
  vienotu noteikumu kopumu, kas ir tieši piemērojams dalībvalstu tiesību sistēmās, garantē personas datu brīvu plūsmu starp ES dalībvalstīm un nostiprina personu uzticību un drošību, kas ir divi neaizstājami patiesa digitālā vienotā tirgus elementi. Tāpēc
  visām darbībām
  , ko veic saskaņā ar šo programmu
  un kas
  ietver personas datu apstrādi, būtu
  pilnībā jāatbilst minētajai regulai.
  Tām jo īpaši būtu jāatbalsta tādu digitālo tehnoloģiju attīstība, kas atbilst “integrētas datu aizsardzības” saistībām, kuras ir saistošas saskaņā ar minēto regulu tādā mērā, ka apstrāde ietver elektronisko sakaru datus, pienācīgi ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (1a). |
| --- | --- |

(40)

Regula
  (
  ES
  )
  2016/679
  ,
  nodrošinot
  vienotu noteikumu kopumu, kas ir tieši piemērojams dalībvalstu tiesību sistēmās, garantē personas datu brīvu plūsmu starp ES dalībvalstīm un nostiprina personu uzticību un drošību, kas ir divi neaizstājami patiesa digitālā vienotā tirgus elementi. Tāpēc
  visām darbībām
  , ko veic saskaņā ar šo programmu
  un kas
  ietver personas datu apstrādi, būtu
  pilnībā jāatbilst minētajai regulai.
  Tām jo īpaši būtu jāatbalsta tādu digitālo tehnoloģiju attīstība, kas atbilst “integrētas datu aizsardzības” saistībām, kuras ir saistošas saskaņā ar minēto regulu tādā mērā, ka apstrāde ietver elektronisko sakaru datus, pienācīgi ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (1a).

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

41. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (41) | Programma būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot starptautisko un ES regulējumu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un izpildes jomā. Intelektuālā īpašuma sekmīgai aizsardzībai ir būtiska loma inovācijā, un tā ir vajadzīga, lai šo programmu varētu sekmīgi īstenot. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41)

Programma būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot starptautisko un ES regulējumu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un izpildes jomā. Intelektuālā īpašuma sekmīgai aizsardzībai ir būtiska loma inovācijā, un tā ir vajadzīga, lai šo programmu varētu sekmīgi īstenot.

| (41) | Programma būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot starptautisko un ES regulējumu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un izpildes jomā. Intelektuālā īpašuma sekmīgai aizsardzībai ir būtiska loma inovācijā
  un Eiropas pievienotās vērtības saglabāšanā
  , un tā ir vajadzīga, lai šo programmu varētu sekmīgi īstenot. |
| --- | --- |

(41)

Programma būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot starptautisko un ES regulējumu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un izpildes jomā. Intelektuālā īpašuma sekmīgai aizsardzībai ir būtiska loma inovācijā
  un Eiropas pievienotās vērtības saglabāšanā
  , un tā ir vajadzīga, lai šo programmu varētu sekmīgi īstenot.

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

42. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (42) | Struktūrām
  ,
  kuras
  īsteno šo programmu,
  būtu jāievēro Savienības iestādēm piemērojamie noteikumi un valstu tiesību akti, kas attiecas uz rīkošanos ar datiem
  ,
  jo īpaši sensitīvu, bet neklasificētu informāciju un ES klasificētu informāciju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42)

Struktūrām
  ,
  kuras
  īsteno šo programmu,
  būtu jāievēro Savienības iestādēm piemērojamie noteikumi un valstu tiesību akti, kas attiecas uz rīkošanos ar datiem
  ,
  jo īpaši sensitīvu, bet neklasificētu informāciju un ES klasificētu informāciju
  .

| (42) | Kamēr struktūras
  ,
  kas
  īsteno šo programmu,
  apstrādā sensitīvu neklasificētu informāciju vai Savienības klasificētu informāciju, tām attiecīgā gadījumā būtu jāievēro atbilstošie noteikumi
  ,
  kas paredzēti Savienības vai valstu tiesību aktos attiecībā uz informācijas apstrādi
  . |
| --- | --- |

(42)

Kamēr struktūras
  ,
  kas
  īsteno šo programmu,
  apstrādā sensitīvu neklasificētu informāciju vai Savienības klasificētu informāciju, tām attiecīgā gadījumā būtu jāievēro atbilstošie noteikumi
  ,
  kas paredzēti Savienības vai valstu tiesību aktos attiecībā uz informācijas apstrādi
  .

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

43. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (43) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības
  saistībām
  īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata darbības un sasniegt vispārējo mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem novirzīt klimata mērķu veicināšanai (74). Attiecīgās darbības
  tiks apzinātas
  programmu sagatavošanā un īstenošanā un
  tiks
  atkārtoti
  novērtētas
  attiecīgajos izvērtēšanas un pārskatīšanas procesos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības
  saistībām
  īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata darbības un sasniegt vispārējo mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem novirzīt klimata mērķu veicināšanai (74). Attiecīgās darbības
  tiks apzinātas
  programmu sagatavošanā un īstenošanā un
  tiks
  atkārtoti
  novērtētas
  attiecīgajos izvērtēšanas un pārskatīšanas procesos.

| (43) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības
  pienākumiem
  īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata darbības un
  palīdzēs
  sasniegt vispārējo mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem novirzīt klimata mērķu veicināšanai (74).
  Lai šie pienākumi tiktu ievēroti pilnībā,
  attiecīgās darbības
  būtu jāapzina
  programmu sagatavošanā un īstenošanā un atkārtoti
  jānovērtē
  attiecīgajos izvērtēšanas un pārskatīšanas procesos. |
| --- | --- |

(43)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības
  pienākumiem
  īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata darbības un
  palīdzēs
  sasniegt vispārējo mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem novirzīt klimata mērķu veicināšanai (74).
  Lai šie pienākumi tiktu ievēroti pilnībā,
  attiecīgās darbības
  būtu jāapzina
  programmu sagatavošanā un īstenošanā un atkārtoti
  jānovērtē
  attiecīgajos izvērtēšanas un pārskatīšanas procesos.

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

44. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (44) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu Komisijai jādeleģē īstenošanas pilnvaras darba programmu pieņemšanai, lai programmas mērķi tiktu sasniegti saskaņā ar Savienības un dalībvalstu prioritātēm, vienlaikus nodrošinot Savienības un dalībvalstu kopīgās rīcības konsekvenci, pārredzamību un nepārtrauktību. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kura minēta 4. pantā Regulā (ES) Nr. 182/2011

   (75)

  , ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu Komisijai jādeleģē īstenošanas pilnvaras darba programmu pieņemšanai, lai programmas mērķi tiktu sasniegti saskaņā ar Savienības un dalībvalstu prioritātēm, vienlaikus nodrošinot Savienības un dalībvalstu kopīgās rīcības konsekvenci, pārredzamību un nepārtrauktību. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kura minēta 4. pantā Regulā (ES) Nr. 182/2011

   (75)

  , ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu.

svītrots

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

45. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (45) | Darba
  programmas
  principā būtu jāpieņem kā daudzgadu
  darba programmas
  (parasti
  ik pēc diviem gadiem) vai, ja to prasa ar programmas īstenošanu saistītas vajadzības,
  — kā gada darba programmas
  . Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes regulā būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un dot rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(45)

Darba
  programmas
  principā būtu jāpieņem kā daudzgadu
  darba programmas
  (parasti
  ik pēc diviem gadiem) vai, ja to prasa ar programmas īstenošanu saistītas vajadzības,
  — kā gada darba programmas
  . Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes regulā būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un dot rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (45) | Būtu jāpieņem tādas darba programmas, kas ļauj nodrošināt, ka
  programmas
  mērķi tiek sasniegti saskaņā ar Savienības un dalībvalstu prioritātēm, vienlaikus nodrošinot Savienības un dalībvalstu kopīgās rīcības konsekvenci, pārredzamību un nepārtrauktību.
  Darba programmas
  principā būtu jāpieņem
  ik pēc diviem gadiem vai, ja to prasa ar programmas īstenošanu saistītas vajadzības,
  reizi gadā
  . Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes regulā būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un dot rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(45)

Būtu jāpieņem tādas darba programmas, kas ļauj nodrošināt, ka
  programmas
  mērķi tiek sasniegti saskaņā ar Savienības un dalībvalstu prioritātēm, vienlaikus nodrošinot Savienības un dalībvalstu kopīgās rīcības konsekvenci, pārredzamību un nepārtrauktību.
  Darba programmas
  principā būtu jāpieņem
  ik pēc diviem gadiem vai, ja to prasa ar programmas īstenošanu saistītas vajadzības,
  reizi gadā
  . Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes regulā būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un dot rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

46. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (46) | Lai pārskatītu un/vai papildinātu rādītājus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz grozījumu izdarīšanu II pielikumā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46)

Lai pārskatītu un/vai papildinātu rādītājus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz grozījumu izdarīšanu II pielikumā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (46) | Lai pārskatītu un/vai papildinātu rādītājus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz grozījumu izdarīšanu
  I un
  II pielikumā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(46)

Lai pārskatītu un/vai papildinātu rādītājus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz grozījumu izdarīšanu
  I un
  II pielikumā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

46.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (46a) | Digitālās Eiropas programmas ilgtermiņa finansējuma nodrošināšanai, uzturēšanai un palielināšanai ir vajadzīgi skaidri, kopīgi ES noteikumi, kas būtu orientēti uz nākotni un veicinātu konkurētspēju, lai sekmētu investīcijas un inovāciju un saglabātu pieejamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46a)

Digitālās Eiropas programmas ilgtermiņa finansējuma nodrošināšanai, uzturēšanai un palielināšanai ir vajadzīgi skaidri, kopīgi ES noteikumi, kas būtu orientēti uz nākotni un veicinātu konkurētspēju, lai sekmētu investīcijas un inovāciju un saglabātu pieejamību.

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

47. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (47) | Šajā regulā
  ir
  ievērotas
  pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un jo īpaši tās [8.], [11.], [16.], [21.], [35.], [38.] un [47.] pantā un kas attiecas uz personas datu aizsardzību, vārda un informācijas brīvību, darījumdarbības brīvību, diskriminācijas aizliegumu, veselības aprūpi, patērētāju tiesību aizsardzību un tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu.
  Dalībvalstīm šī regula jāpiemēro
  ,
  ievērojot minētās tiesības
  un
  principus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47)

Šajā regulā
  ir
  ievērotas
  pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un jo īpaši tās [8.], [11.], [16.], [21.], [35.], [38.] un [47.] pantā un kas attiecas uz personas datu aizsardzību, vārda un informācijas brīvību, darījumdarbības brīvību, diskriminācijas aizliegumu, veselības aprūpi, patērētāju tiesību aizsardzību un tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu.
  Dalībvalstīm šī regula jāpiemēro
  ,
  ievērojot minētās tiesības
  un
  principus
  .

| (47) | Darbībās, kuras
  ir
  programmas piemērošanas jomā, jāievēro
  pamattiesības un principi, kas
  jo īpaši
  atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un jo īpaši tās [8.], [11.], [16.], [21.], [
  22.], [
  35.], [38.]
  , [41]
  un [47.] pantā un kas attiecas uz personas datu aizsardzību, vārda un informācijas brīvību, darījumdarbības brīvību, diskriminācijas aizliegumu,
  valodu daudzveidību un tiesībām sazināties jebkurā ES valodā,
  veselības aprūpi, patērētāju tiesību aizsardzību un tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu.
  Šādām darbībām jābūt saderīgām ar visām juridiskajām saistībām
  ,
  tostarp starptautiskajām tiesībām
  un
  visiem attiecīgajiem Komisijas lēmumiem, kā arī ētikas principiem, nepieļaujot nekādus pētniecības integritātes pārkāpumus
  . |
| --- | --- |

(47)

Darbībās, kuras
  ir
  programmas piemērošanas jomā, jāievēro
  pamattiesības un principi, kas
  jo īpaši
  atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un jo īpaši tās [8.], [11.], [16.], [21.], [
  22.], [
  35.], [38.]
  , [41]
  un [47.] pantā un kas attiecas uz personas datu aizsardzību, vārda un informācijas brīvību, darījumdarbības brīvību, diskriminācijas aizliegumu,
  valodu daudzveidību un tiesībām sazināties jebkurā ES valodā,
  veselības aprūpi, patērētāju tiesību aizsardzību un tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu.
  Šādām darbībām jābūt saderīgām ar visām juridiskajām saistībām
  ,
  tostarp starptautiskajām tiesībām
  un
  visiem attiecīgajiem Komisijas lēmumiem, kā arī ētikas principiem, nepieļaujot nekādus pētniecības integritātes pārkāpumus
  .

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

47.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (47a) | Komisija 2018. gada aprīlī apņēmās

   (1 bis)

  izveidot satvaru ieinteresētajām personām un ekspertiem, lai sadarbībā ar Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupu līdz gada beigām izstrādātu mākslīgā intelekta ētikas vadlīniju projektu; Komisija sniegs atbalstu valsts un ES līmeņa patērētāju organizācijām un datu aizsardzības uzraudzības iestādēm, lai kopīgi ar Eiropas Patērētāju padomdevēju grupu un Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju veidotu sapratni par MI iespējotām lietojumprogrammām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47a)

Komisija 2018. gada aprīlī apņēmās

   (1 bis)

  izveidot satvaru ieinteresētajām personām un ekspertiem, lai sadarbībā ar Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupu līdz gada beigām izstrādātu mākslīgā intelekta ētikas vadlīniju projektu; Komisija sniegs atbalstu valsts un ES līmeņa patērētāju organizācijām un datu aizsardzības uzraudzības iestādēm, lai kopīgi ar Eiropas Patērētāju padomdevēju grupu un Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju veidotu sapratni par MI iespējotām lietojumprogrammām.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

48. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (48) | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties tādas sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48)

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties tādas sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci.

svītrots

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ar šo regulu izveido Digitālās Eiropas programmu (“programma”). | Ar šo regulu izveido Digitālās Eiropas programmu (“programma”)
  , ko īsteno laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ar šo regulu izveido Digitālās Eiropas programmu (“programma”).

Ar šo regulu izveido Digitālās Eiropas programmu (“programma”)
  , ko īsteno laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim
  .

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | “digitālās
  inovācijas
  centrs”
  ir tiesību subjekts, kas izraudzīts vai atlasīts atklātā konkursa procedūrā, lai izpildītu programmā paredzētus uzdevumus, proti, nodrošināt piekļuvi speciālām tehnoloģiskajām zināšanām un eksperimentālām iekārtām, piemēram, aprīkojumam un programmatūras rīkiem, kas ļautu īstenot rūpniecības digitālo pārveidi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

“digitālās
  inovācijas
  centrs”
  ir tiesību subjekts, kas izraudzīts vai atlasīts atklātā konkursa procedūrā, lai izpildītu programmā paredzētus uzdevumus, proti, nodrošināt piekļuvi speciālām tehnoloģiskajām zināšanām un eksperimentālām iekārtām, piemēram, aprīkojumam un programmatūras rīkiem, kas ļautu īstenot rūpniecības digitālo pārveidi;

| (e) | “Eiropas digitālās
  inovācijas
  centrs”
  ir
  jau esošs vai jauns
  tiesību subjekts
  vai tiesību subjektu konsorcijs
  , kas izraudzīts vai atlasīts atklātā
  un pārredzamā
  konkursa procedūrā, lai izpildītu programmā paredzētus uzdevumus, proti, nodrošināt piekļuvi speciālām tehnoloģiskajām zināšanām un eksperimentālām iekārtām, piemēram, aprīkojumam un programmatūras rīkiem, kas ļautu īstenot rūpniecības digitālo pārveidi
  , kā arī lai atvieglotu to piekļuvi finansējumam. Eiropas digitālās inovācijas centrs ir pieejams visu veidu un lielumu uzņēmumiem, jo īpaši MVU, augošiem uzņēmumiem un publiskās pārvaldes iestādēm visā Savienībā.



  Eiropas digitālās inovācijas centri pilda vienas pieturas aģentūras funkcijas, kur uzņēmumi, jo īpaši MVU, jaunuzņēmumi un uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu, var saņemt palīdzību, lai, izmantojot digitālo tehnoloģiju, uzlabotu uzņēmējdarbību, ražošanas procesus, ražojumus un pakalpojumus, kas varētu radīt pievienoto vērtību. Tādējādi centri veidos decentralizētu tīklu visā Savienībā, sniedzot atbalstu uzņēmumiem, lai nodrošinātu, ka to darbinieku prasmes atbilst speciālajām zināšanām, kas vajadzīgas, lai pārvaldītu pieejamo digitālo tehnoloģiju. Centri arī koordinēs mācību sniedzējus, lai atbalstītu studentu apmācību un darbinieku apmācību darbavietā. |
| --- | --- |

(e)

“Eiropas digitālās
  inovācijas
  centrs”
  ir
  jau esošs vai jauns
  tiesību subjekts
  vai tiesību subjektu konsorcijs
  , kas izraudzīts vai atlasīts atklātā
  un pārredzamā
  konkursa procedūrā, lai izpildītu programmā paredzētus uzdevumus, proti, nodrošināt piekļuvi speciālām tehnoloģiskajām zināšanām un eksperimentālām iekārtām, piemēram, aprīkojumam un programmatūras rīkiem, kas ļautu īstenot rūpniecības digitālo pārveidi
  , kā arī lai atvieglotu to piekļuvi finansējumam. Eiropas digitālās inovācijas centrs ir pieejams visu veidu un lielumu uzņēmumiem, jo īpaši MVU, augošiem uzņēmumiem un publiskās pārvaldes iestādēm visā Savienībā.

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – fa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | “medijpratība” ir analīzes prasmes, kas vajadzīgas, lai spētu orientēties digitālajā pasaulē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(fa)

“medijpratība” ir analīzes prasmes, kas vajadzīgas, lai spētu orientēties digitālajā pasaulē.

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – fb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fb) | “Eiropas partnerība” ir iniciatīva, kurā Savienība kopā ar privātā un/vai publiskā sektora partneriem (piemēram, rūpniecības, pētniecības organizācijām, vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiska līmeņa struktūrām, kurām uzticēti sabiedriskie pakalpojumi, vai pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp fondiem, MVU organizācijām) ir apņēmusies kopīgi atbalstīt digitālās inovācijas un tehnoloģiju izvēršanas darbību izstrādi un īstenošanu, ietverot darbības, kas saistītas ar tirgu, regulējuma vai politikas īstenošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(fb)

“Eiropas partnerība” ir iniciatīva, kurā Savienība kopā ar privātā un/vai publiskā sektora partneriem (piemēram, rūpniecības, pētniecības organizācijām, vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiska līmeņa struktūrām, kurām uzticēti sabiedriskie pakalpojumi, vai pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp fondiem, MVU organizācijām) ir apņēmusies kopīgi atbalstīt digitālās inovācijas un tehnoloģiju izvēršanas darbību izstrādi un īstenošanu, ietverot darbības, kas saistītas ar tirgu, regulējuma vai politikas īstenošanu;

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – fc punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fc) | “mazie un vidējie uzņēmumi” jeb “MVU” ir mazie un vidējie uzņēmumi, kā tie definēti Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma 2. pantā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(fc)

“mazie un vidējie uzņēmumi” jeb “MVU” ir mazie un vidējie uzņēmumi, kā tie definēti Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma 2. pantā;

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – fd punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fd) | “konsorcijs” ir sadarbīga uzņēmumu grupa, kas izveidota, lai veiktu darbību saskaņā ar programmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(fd)

“konsorcijs” ir sadarbīga uzņēmumu grupa, kas izveidota, lai veiktu darbību saskaņā ar programmu.

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmas vispārīgie mērķi ir šādi: atbalstīt Eiropas ekonomikas un sabiedrības digitālo pārveidi un nodrošināt, ka no digitālās pārveides iegūst Eiropas iedzīvotāji un uzņēmumi. Programma: | 1.   Programmas vispārīgie mērķi ir šādi: atbalstīt
  un paātrināt
  Eiropas ekonomikas
  , rūpniecības
  un sabiedrības digitālo pārveidi un nodrošināt, ka no digitālās pārveides iegūst Eiropas iedzīvotāji
  , sabiedriskie pakalpojumi
  un uzņēmumi
  , kā arī stiprināt Savienības stratēģisko autonomiju un kohēziju, vienlaikus nodrošinot konkurētspēju un samazinot digitālo plaisu
  . Programma: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Programmas vispārīgie mērķi ir šādi: atbalstīt Eiropas ekonomikas un sabiedrības digitālo pārveidi un nodrošināt, ka no digitālās pārveides iegūst Eiropas iedzīvotāji un uzņēmumi. Programma:

1.   Programmas vispārīgie mērķi ir šādi: atbalstīt
  un paātrināt
  Eiropas ekonomikas
  , rūpniecības
  un sabiedrības digitālo pārveidi un nodrošināt, ka no digitālās pārveides iegūst Eiropas iedzīvotāji
  , sabiedriskie pakalpojumi
  un uzņēmumi
  , kā arī stiprināt Savienības stratēģisko autonomiju un kohēziju, vienlaikus nodrošinot konkurētspēju un samazinot digitālo plaisu
  . Programma:

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | paplašinās šādu tehnoloģiju izplatīšanu un apguvi sabiedrības interešu jomās un
  privātajā sektorā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

paplašinās šādu tehnoloģiju izplatīšanu un apguvi sabiedrības interešu jomās un
  privātajā sektorā.

privātajā sektorā.

| (b) | paplašinās šādu tehnoloģiju izplatīšanu un apguvi
  privātajā sektorā un
  sabiedrības interešu jomās
  , atbalstot to digitālo pārveidi
  un
  nodrošinot piekļuvi digitālajām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

(b)

paplašinās šādu tehnoloģiju izplatīšanu un apguvi
  privātajā sektorā un
  sabiedrības interešu jomās
  , atbalstot to digitālo pārveidi
  un
  nodrošinot piekļuvi digitālajām tehnoloģijām;

privātajā sektorā un

, atbalstot to digitālo pārveidi

nodrošinot piekļuvi digitālajām tehnoloģijām;

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – a punkts

4. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | Savienībā izvērst un ekspluatēt, kā arī Savienības līmenī koordinēt tādu
  integrētu
  pasaules klases eksalīmeņa (77) superdatošanas un datu infrastruktūru, kura ir
  nekomerciāli
  pieejama publiskā un privātā sektora lietotājiem un publiskā sektora finansētas pētniecības vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

Savienībā izvērst un ekspluatēt, kā arī Savienības līmenī koordinēt tādu
  integrētu
  pasaules klases eksalīmeņa (77) superdatošanas un datu infrastruktūru, kura ir
  nekomerciāli
  pieejama publiskā un privātā sektora lietotājiem un publiskā sektora finansētas pētniecības vajadzībām;

integrētu

77

nekomerciāli

| (a) | Savienībā izvērst un ekspluatēt, kā arī Savienības līmenī koordinēt tādu
  sadarbspējīgu
  pasaules klases eksalīmeņa (77) superdatošanas un datu infrastruktūru, kura ir pieejama publiskā un privātā sektora lietotājiem un publiskā sektora finansētas pētniecības vajadzībām; |
| --- | --- |

(a)

Savienībā izvērst un ekspluatēt, kā arī Savienības līmenī koordinēt tādu
  sadarbspējīgu
  pasaules klases eksalīmeņa (77) superdatošanas un datu infrastruktūru, kura ir pieejama publiskā un privātā sektora lietotājiem un publiskā sektora finansētas pētniecības vajadzībām;

sadarbspējīgu

77

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – b punkts

4. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | izvērst izmantošanai gatavas/strādājošas tehnoloģijas, kuras iegūtas pētījumu un inovāciju rezultātā, lai izveidotu integrētu Savienības augstas veiktspējas datošanas ekosistēmu, kas aptvertu visus zinātniskās un rūpnieciskās vērtību ķēdes segmentus, ietverot aparatūru, programmatūru, lietotnes, pakalpojumus, starpsavienojumus un digitālās prasmes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

izvērst izmantošanai gatavas/strādājošas tehnoloģijas, kuras iegūtas pētījumu un inovāciju rezultātā, lai izveidotu integrētu Savienības augstas veiktspējas datošanas ekosistēmu, kas aptvertu visus zinātniskās un rūpnieciskās vērtību ķēdes segmentus, ietverot aparatūru, programmatūru, lietotnes, pakalpojumus, starpsavienojumus un digitālās prasmes;

| (b) | izvērst izmantošanai gatavas/strādājošas tehnoloģijas, kuras iegūtas pētījumu un inovāciju rezultātā, lai izveidotu integrētu Savienības augstas veiktspējas datošanas ekosistēmu, kas aptvertu visus zinātniskās un rūpnieciskās vērtību ķēdes segmentus, ietverot aparatūru, programmatūru, lietotnes, pakalpojumus, starpsavienojumus un digitālās prasmes
  , nodrošinot augstu drošības un datu aizsardzības līmeni
  ; |
| --- | --- |

(b)

izvērst izmantošanai gatavas/strādājošas tehnoloģijas, kuras iegūtas pētījumu un inovāciju rezultātā, lai izveidotu integrētu Savienības augstas veiktspējas datošanas ekosistēmu, kas aptvertu visus zinātniskās un rūpnieciskās vērtību ķēdes segmentus, ietverot aparatūru, programmatūru, lietotnes, pakalpojumus, starpsavienojumus un digitālās prasmes
  , nodrošinot augstu drošības un datu aizsardzības līmeni
  ;

, nodrošinot augstu drošības un datu aizsardzības līmeni

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – c punkts

4. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | izvērst un ekspluatēt pēceksalīmeņa (78) infrastruktūru, tai skaitā integrēt kvantu datošanas tehnoloģijas un attīstīt jaunas pētniecības infrastruktūras informātikas zinātnei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

izvērst un ekspluatēt pēceksalīmeņa (78) infrastruktūru, tai skaitā integrēt kvantu datošanas tehnoloģijas un attīstīt jaunas pētniecības infrastruktūras informātikas zinātnei.

78

| (c) | izvērst un ekspluatēt pēceksalīmeņa (78) infrastruktūru, tai skaitā integrēt kvantu datošanas tehnoloģijas un attīstīt jaunas pētniecības infrastruktūras
  ; sekmēt šādai izvēršanai nepieciešamās aparatūras un programmatūras ražošanu Savienībā
  informātikas zinātnei. |
| --- | --- |

(c)

izvērst un ekspluatēt pēceksalīmeņa (78) infrastruktūru, tai skaitā integrēt kvantu datošanas tehnoloģijas un attīstīt jaunas pētniecības infrastruktūras
  ; sekmēt šādai izvēršanai nepieciešamās aparatūras un programmatūras ražošanu Savienībā
  informātikas zinātnei.

78

; sekmēt šādai izvēršanai nepieciešamās aparatūras un programmatūras ražošanu Savienībā

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1.a punkts (jauns)

4. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Konkrētā mērķa Nr. 1 darbības galvenokārt īsteno kopuzņēmums, ko ierosinājusi Komisija un 2018. gada 25. jūnijā apstiprinājusi Ministru padome saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) ..

   (1a). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Konkrētā mērķa Nr. 1 darbības galvenokārt īsteno kopuzņēmums, ko ierosinājusi Komisija un 2018. gada 25. jūnijā apstiprinājusi Ministru padome saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) ..

   (1a).

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – a punkts

5. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ievērojot datu aizsardzības tiesību aktus, Savienībā
  veidot un stiprināt mākslīgā intelekta pamatspējas, tai skaitā datu resursus un algoritmu krātuves; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

ievērojot datu aizsardzības tiesību aktus, Savienībā
  veidot un stiprināt mākslīgā intelekta pamatspējas, tai skaitā datu resursus un algoritmu krātuves;

ievērojot datu aizsardzības tiesību aktus, Savienībā

| (a) | Savienībā
  veidot un stiprināt mākslīgā intelekta pamatspējas, tai skaitā datu resursus un algoritmu krātuves
  . Saskaņā ar datu aizsardzības tiesību aktiem MI tehnoloģijas un resursi, kas darīti pieejami, atbilst privātuma un integrētās drošības principam un nodrošina, ka cilvēki joprojām ir mākslīgā intelekta izstrādes un ieviešanas centrā; |
| --- | --- |

(a)

Savienībā
  veidot un stiprināt mākslīgā intelekta pamatspējas, tai skaitā datu resursus un algoritmu krātuves
  . Saskaņā ar datu aizsardzības tiesību aktiem MI tehnoloģijas un resursi, kas darīti pieejami, atbilst privātuma un integrētās drošības principam un nodrošina, ka cilvēki joprojām ir mākslīgā intelekta izstrādes un ieviešanas centrā;

Savienībā

. Saskaņā ar datu aizsardzības tiesību aktiem MI tehnoloģijas un resursi, kas darīti pieejami, atbilst privātuma un integrētās drošības principam un nodrošina, ka cilvēki joprojām ir mākslīgā intelekta izstrādes un ieviešanas centrā;

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – b punkts

5. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | darīt šīs spējas pieejamas visiem uzņēmumiem un publiskās pārvaldes iestādēm; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

darīt šīs spējas pieejamas visiem uzņēmumiem un publiskās pārvaldes iestādēm;

| (b) | darīt šīs spējas pieejamas visiem uzņēmumiem
  , jo īpaši MVU un jaunuzņēmumiem,
  un publiskās pārvaldes iestādēm
  , tostarp bezpeļņas organizācijām, pētniecības institūtiem un universitātēm
  ; |
| --- | --- |

(b)

darīt šīs spējas pieejamas visiem uzņēmumiem
  , jo īpaši MVU un jaunuzņēmumiem,
  un publiskās pārvaldes iestādēm
  , tostarp bezpeļņas organizācijām, pētniecības institūtiem un universitātēm
  ;

, jo īpaši MVU un jaunuzņēmumiem,

, tostarp bezpeļņas organizācijām, pētniecības institūtiem un universitātēm

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – ca punkts (jauns)

5. pants – 1. daļa – ca punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | izstrādāt un pastiprināt rūpnieciski izmantojamas un ražošanas sistēmas, veicināt tehnoloģiju integrāciju vērtību ķēdēs, izstrādāt inovatīvus uzņēmējdarbības modeļus un saīsināt laiku no inovācijas līdz rūpnieciskai ražošanai; veicināt MI tehnoloģiju izvēršanu sabiedrības interešu jomās un sabiedrībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

izstrādāt un pastiprināt rūpnieciski izmantojamas un ražošanas sistēmas, veicināt tehnoloģiju integrāciju vērtību ķēdēs, izstrādāt inovatīvus uzņēmējdarbības modeļus un saīsināt laiku no inovācijas līdz rūpnieciskai ražošanai; veicināt MI tehnoloģiju izvēršanu sabiedrības interešu jomās un sabiedrībā;

izstrādāt un pastiprināt rūpnieciski izmantojamas un ražošanas sistēmas, veicināt tehnoloģiju integrāciju vērtību ķēdēs, izstrādāt inovatīvus uzņēmējdarbības modeļus un saīsināt laiku no inovācijas līdz rūpnieciskai ražošanai; veicināt MI tehnoloģiju izvēršanu sabiedrības interešu jomās un sabiedrībā;

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1.a daļa (jauna)

5. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Šā konkrētā mērķa “Mākslīgais intelekts” darbības īsteno tikai Komisijas vai izpildaģentūras tiešā pārvaldībā, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā konkrētā mērķa “Mākslīgais intelekts” darbības īsteno tikai Komisijas vai izpildaģentūras tiešā pārvaldībā, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi.

Šā konkrētā mērķa “Mākslīgais intelekts” darbības īsteno tikai Komisijas vai izpildaģentūras tiešā pārvaldībā, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi.

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1.b daļa (jauna)

5. pants – 1.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Darbībās, ko veic saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 2, ievēro ētikas principus un attiecīgos valsts, Savienības un starptautiskos tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās protokolu. Komisija, ņemot vērā augsta līmeņa ekspertu grupas mākslīgā intelekta jautājumos ieteikumus, paredz nosacījumus, kas saistīti ar ētikas jautājumiem darba programmās saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 2. Uzaicinājumos vai dotāciju nolīgumos iekļauj attiecīgus nosacījumus, kas izklāstīti darba programmās. Izvērtējot katru pasākumu, veic katra projekta ētikas aspektu izvērtēšanu, un pasākumi, kas nav ētiski pieņemami vai neatbilst nolīguma nosacījumiem, nevar saņemt finansējumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Darbībās, ko veic saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 2, ievēro ētikas principus un attiecīgos valsts, Savienības un starptautiskos tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās protokolu. Komisija, ņemot vērā augsta līmeņa ekspertu grupas mākslīgā intelekta jautājumos ieteikumus, paredz nosacījumus, kas saistīti ar ētikas jautājumiem darba programmās saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 2. Uzaicinājumos vai dotāciju nolīgumos iekļauj attiecīgus nosacījumus, kas izklāstīti darba programmās. Izvērtējot katru pasākumu, veic katra projekta ētikas aspektu izvērtēšanu, un pasākumi, kas nav ētiski pieņemami vai neatbilst nolīguma nosacījumiem, nevar saņemt finansējumu.

Darbībās, ko veic saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 2, ievēro ētikas principus un attiecīgos valsts, Savienības un starptautiskos tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās protokolu. Komisija, ņemot vērā augsta līmeņa ekspertu grupas mākslīgā intelekta jautājumos ieteikumus, paredz nosacījumus, kas saistīti ar ētikas jautājumiem darba programmās saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 2. Uzaicinājumos vai dotāciju nolīgumos iekļauj attiecīgus nosacījumus, kas izklāstīti darba programmās. Izvērtējot katru pasākumu, veic katra projekta ētikas aspektu izvērtēšanu, un pasākumi, kas nav ētiski pieņemami vai neatbilst nolīguma nosacījumiem, nevar saņemt finansējumu.

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – a punkts

6. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pilnībā ievērojot datu aizsardzības
  tiesības
  aktus, kopā ar dalībvalstīm atbalstīt progresīva kiberdrošības aprīkojuma, rīku un datu infrastruktūru iepirkšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

pilnībā ievērojot datu aizsardzības
  tiesības
  aktus, kopā ar dalībvalstīm atbalstīt progresīva kiberdrošības aprīkojuma, rīku un datu infrastruktūru iepirkšanu;

tiesības

| (a) | pilnībā ievērojot datu aizsardzības
  tiesību
  aktus
  un pamattiesības
  , kopā ar dalībvalstīm atbalstīt progresīva kiberdrošības aprīkojuma, rīku un datu infrastruktūru iepirkšanu
  , lai Eiropas mērogā panāktu augstu kopējo kiberdrošības līmeni, vienlaikus nodrošinot ES stratēģisko autonomiju
  ; |
| --- | --- |

(a)

pilnībā ievērojot datu aizsardzības
  tiesību
  aktus
  un pamattiesības
  , kopā ar dalībvalstīm atbalstīt progresīva kiberdrošības aprīkojuma, rīku un datu infrastruktūru iepirkšanu
  , lai Eiropas mērogā panāktu augstu kopējo kiberdrošības līmeni, vienlaikus nodrošinot ES stratēģisko autonomiju
  ;

tiesību

un pamattiesības

, lai Eiropas mērogā panāktu augstu kopējo kiberdrošības līmeni, vienlaikus nodrošinot ES stratēģisko autonomiju

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – b punkts

6. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | atbalstīt ar kiberdrošību saistīto Eiropas zināšanu, spēju un prasmju
  optimālu
  izmantojumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

atbalstīt ar kiberdrošību saistīto Eiropas zināšanu, spēju un prasmju
  optimālu
  izmantojumu;

optimālu

| (b) | atbalstīt ar kiberdrošību saistīto Eiropas zināšanu, spēju un prasmju
  labāko iespējamo
  izmantojumu
  un uzlabošanu un kopīgot un integrēt paraugpraksi; |
| --- | --- |

(b)

atbalstīt ar kiberdrošību saistīto Eiropas zināšanu, spēju un prasmju
  labāko iespējamo
  izmantojumu
  un uzlabošanu un kopīgot un integrēt paraugpraksi;

labāko iespējamo

un uzlabošanu un kopīgot un integrēt paraugpraksi;

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – c punkts

6. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | nodrošināt jaunāko kiberdrošības risinājumu plašu izvēršanu visā ekonomikā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

nodrošināt jaunāko kiberdrošības risinājumu plašu izvēršanu visā ekonomikā;

| (c) | nodrošināt jaunāko kiberdrošības risinājumu plašu izvēršanu visā ekonomikā;
  īpašu uzmanību pievērst sabiedriskajiem pakalpojumiem un būtiskiem ekonomikas dalībniekiem, piemēram, MVU; |
| --- | --- |

(c)

nodrošināt jaunāko kiberdrošības risinājumu plašu izvēršanu visā ekonomikā;
  īpašu uzmanību pievērst sabiedriskajiem pakalpojumiem un būtiskiem ekonomikas dalībniekiem, piemēram, MVU;

īpašu uzmanību pievērst sabiedriskajiem pakalpojumiem un būtiskiem ekonomikas dalībniekiem, piemēram, MVU;

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – d punkts

6. pants – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | nostiprināt spējas dalībvalstīs un privātajā sektorā, lai tiem palīdzētu izpildīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīvu (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (79). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

nostiprināt spējas dalībvalstīs un privātajā sektorā, lai tiem palīdzētu izpildīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīvu (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (79).

79

| (d) | nostiprināt spējas dalībvalstīs un privātajā sektorā, lai tiem palīdzētu izpildīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīvu (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (79)

  , tostarp izmantojot pasākumus, kuru mērķis ir attīstīt kiberdrošības kultūru organizācijās
  . |
| --- | --- |

(d)

nostiprināt spējas dalībvalstīs un privātajā sektorā, lai tiem palīdzētu izpildīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīvu (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (79)

  , tostarp izmantojot pasākumus, kuru mērķis ir attīstīt kiberdrošības kultūru organizācijās
  .

79

, tostarp izmantojot pasākumus, kuru mērķis ir attīstīt kiberdrošības kultūru organizācijās

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – da punkts (jauns)

6. pants – 1. daļa – da punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | uzlabot noturību pret kiberuzbrukumiem, vairot lietotāju, jo īpaši sabiedrisko pakalpojumu, MVU un jaunuzņēmumu, izpratni par risku un paplašināt zināšanas par drošības pamatprocesiem, nodrošināt, lai uzņēmumi veiktu pamatlīmeņa drošības pasākumus, piemēram, datu galšifrēšanu, sakaru un programmatūras atjaunināšanu, un mudināt izmantot integrētas un automātiskas drošības pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

uzlabot noturību pret kiberuzbrukumiem, vairot lietotāju, jo īpaši sabiedrisko pakalpojumu, MVU un jaunuzņēmumu, izpratni par risku un paplašināt zināšanas par drošības pamatprocesiem, nodrošināt, lai uzņēmumi veiktu pamatlīmeņa drošības pasākumus, piemēram, datu galšifrēšanu, sakaru un programmatūras atjaunināšanu, un mudināt izmantot integrētas un automātiskas drošības pasākumus.

uzlabot noturību pret kiberuzbrukumiem, vairot lietotāju, jo īpaši sabiedrisko pakalpojumu, MVU un jaunuzņēmumu, izpratni par risku un paplašināt zināšanas par drošības pamatprocesiem, nodrošināt, lai uzņēmumi veiktu pamatlīmeņa drošības pasākumus, piemēram, datu galšifrēšanu, sakaru un programmatūras atjaunināšanu, un mudināt izmantot integrētas un automātiskas drošības pasākumus.

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.a daļa (jauna)

6. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Konkrētā mērķa Nr. 3 “Kiberdrošība un uzticēšanās” darbības īsteno galvenokārt Eiropas Kiberdrošības rūpniecisko, tehnoloģisko un pētniecisko kompetenču centra un kiberdrošības kompetences tīkla vadībā saskaņā ar [Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu ..

   (1a)

  ]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Konkrētā mērķa Nr. 3 “Kiberdrošība un uzticēšanās” darbības īsteno galvenokārt Eiropas Kiberdrošības rūpniecisko, tehnoloģisko un pētniecisko kompetenču centra un kiberdrošības kompetences tīkla vadībā saskaņā ar [Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu ..

   (1a)

  ].

Konkrētā mērķa Nr. 3 “Kiberdrošība un uzticēšanās” darbības īsteno galvenokārt Eiropas Kiberdrošības rūpniecisko, tehnoloģisko un pētniecisko kompetenču centra un kiberdrošības kompetences tīkla vadībā saskaņā ar [Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu ..

1a

].

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa – ievaddaļa

7. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Savienības finansiālā intervence saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 4 “Padziļinātas digitālās prasmes” atbalsta padziļinātu digitālo prasmju pilnveidi šīs programmas atbalstītajās jomās, tādējādi palīdzot palielināt
  Eiropas
  talantu kopumu
  un
  sekmējot augstāku profesionalitāti, it sevišķi saistībā ar augstas veiktspējas datošanu, lielo datu analītiku, kiberdrošību, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijām, robotiku un mākslīgo intelektu. Finansiālajai intervencei ir šādi darbības mērķi: | Savienības finansiālā intervence saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 4 “Padziļinātas digitālās prasmes” atbalsta padziļinātu digitālo prasmju pilnveidi šīs programmas atbalstītajās jomās, tādējādi palīdzot palielināt
  Savienības
  talantu kopumu
  , samazinot digitālo plaisu,
  sekmējot augstāku profesionalitāti,
  kas vērsta uz dzimumu līdztiesību,
  it sevišķi saistībā ar augstas veiktspējas datošanu, lielo datu analītiku, kiberdrošību, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijām, robotiku
  , mākslīgo intelektu, mākoņdatošanu, komunikācijas sistēmām un tīkliem, datu aizsardzības kompetencēm
  un mākslīgo intelektu.
  Lai stimulētu un uzlabotu darba tirgu un specializāciju digitālajās tehnoloģijās un lietojumprogrammās,
  finansiālajai intervencei ir šādi darbības mērķi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Savienības finansiālā intervence saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 4 “Padziļinātas digitālās prasmes” atbalsta padziļinātu digitālo prasmju pilnveidi šīs programmas atbalstītajās jomās, tādējādi palīdzot palielināt
  Eiropas
  talantu kopumu
  un
  sekmējot augstāku profesionalitāti, it sevišķi saistībā ar augstas veiktspējas datošanu, lielo datu analītiku, kiberdrošību, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijām, robotiku un mākslīgo intelektu. Finansiālajai intervencei ir šādi darbības mērķi:

Eiropas

un

Savienības finansiālā intervence saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 4 “Padziļinātas digitālās prasmes” atbalsta padziļinātu digitālo prasmju pilnveidi šīs programmas atbalstītajās jomās, tādējādi palīdzot palielināt
  Savienības
  talantu kopumu
  , samazinot digitālo plaisu,
  sekmējot augstāku profesionalitāti,
  kas vērsta uz dzimumu līdztiesību,
  it sevišķi saistībā ar augstas veiktspējas datošanu, lielo datu analītiku, kiberdrošību, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijām, robotiku
  , mākslīgo intelektu, mākoņdatošanu, komunikācijas sistēmām un tīkliem, datu aizsardzības kompetencēm
  un mākslīgo intelektu.
  Lai stimulētu un uzlabotu darba tirgu un specializāciju digitālajās tehnoloģijās un lietojumprogrammās,
  finansiālajai intervencei ir šādi darbības mērķi:

Savienības

, samazinot digitālo plaisu,

kas vērsta uz dzimumu līdztiesību,

, mākslīgo intelektu, mākoņdatošanu, komunikācijas sistēmām un tīkliem, datu aizsardzības kompetencēm

Lai stimulētu un uzlabotu darba tirgu un specializāciju digitālajās tehnoloģijās un lietojumprogrammās,

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa – a punkts

7. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | atbalstīt ilgtermiņa apmācību
  un kursu izstrādi un pasniegšanu studentiem, IT profesionāļiem un darbaspēkam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

atbalstīt ilgtermiņa apmācību
  un kursu izstrādi un pasniegšanu studentiem, IT profesionāļiem un darbaspēkam;

atbalstīt ilgtermiņa apmācību

| (a) | sadarbībā ar skolām, universitātēm
  un
  pētniecības centriem atbalstīt augstas kvalitātes ilgtermiņa apmācības
  kursu
  , tostarp jaukta tipa mācīšanās iespēju,
  izstrādi un pasniegšanu studentiem,
  skolotājiem, pasniedzējiem,
  IT profesionāļiem
  , pētniekiem
  un darbaspēkam
  , tostarp valsts ierēdņiem
  ; |
| --- | --- |

(a)

sadarbībā ar skolām, universitātēm
  un
  pētniecības centriem atbalstīt augstas kvalitātes ilgtermiņa apmācības
  kursu
  , tostarp jaukta tipa mācīšanās iespēju,
  izstrādi un pasniegšanu studentiem,
  skolotājiem, pasniedzējiem,
  IT profesionāļiem
  , pētniekiem
  un darbaspēkam
  , tostarp valsts ierēdņiem
  ;

sadarbībā ar skolām, universitātēm

pētniecības centriem atbalstīt augstas kvalitātes ilgtermiņa apmācības

, tostarp jaukta tipa mācīšanās iespēju,

skolotājiem, pasniedzējiem,

, pētniekiem

, tostarp valsts ierēdņiem

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa – b punkts

7. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | atbalstīt īstermiņa apmācību un kursu izstrādi un pasniegšanu uzņēmējiem, mazo uzņēmumu vadītājiem un
  darbaspēkam
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

atbalstīt īstermiņa apmācību un kursu izstrādi un pasniegšanu uzņēmējiem, mazo uzņēmumu vadītājiem un
  darbaspēkam
  ;

darbaspēkam

| (b) | atbalstīt īstermiņa apmācību un
  kvalitatīvu
  kursu
  , tostarp jaukta tipa mācīšanās iespēju
  izstrādi un pasniegšanu uzņēmējiem, mazo uzņēmumu
  un jaunuzņēmumu
  vadītājiem un
  strādājošajiem, tostarp valsts ierēdņiem un pašnodarbinātām personām
  ; |
| --- | --- |

(b)

atbalstīt īstermiņa apmācību un
  kvalitatīvu
  kursu
  , tostarp jaukta tipa mācīšanās iespēju
  izstrādi un pasniegšanu uzņēmējiem, mazo uzņēmumu
  un jaunuzņēmumu
  vadītājiem un
  strādājošajiem, tostarp valsts ierēdņiem un pašnodarbinātām personām
  ;

kvalitatīvu

, tostarp jaukta tipa mācīšanās iespēju

un jaunuzņēmumu

strādājošajiem, tostarp valsts ierēdņiem un pašnodarbinātām personām

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa – c punkts

7. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | atbalstīt apmācības darbavietā un stažēšanos studentiem, jaunajiem uzņēmējiem un absolventiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

atbalstīt apmācības darbavietā un stažēšanos studentiem, jaunajiem uzņēmējiem un absolventiem.

| (c) | atbalstīt
  kvalitatīvas
  apmācības darbavietā
  , tostarp jaukta tipa mācīšanās iespēju,
  un stažēšanos studentiem, jaunajiem uzņēmējiem un absolventiem. |
| --- | --- |

(c)

atbalstīt
  kvalitatīvas
  apmācības darbavietā
  , tostarp jaukta tipa mācīšanās iespēju,
  un stažēšanos studentiem, jaunajiem uzņēmējiem un absolventiem.

kvalitatīvas

, tostarp jaukta tipa mācīšanās iespēju,

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1.a punkts (jauns)

7. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Konkrētā mērķa Nr. 4 “Augsta līmeņa digitālās prasmes” darbības īsteno Eiropas Komisija galvenokārt tiešā pārvaldībā. Eiropas digitālās inovācijas centri var veicināt apmācības iespējas, konsultējot uzņēmumus un sadarbojoties ar atbilstīgiem kompetenču centriem, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko pārklājumu visā Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Konkrētā mērķa Nr. 4 “Augsta līmeņa digitālās prasmes” darbības īsteno Eiropas Komisija galvenokārt tiešā pārvaldībā. Eiropas digitālās inovācijas centri var veicināt apmācības iespējas, konsultējot uzņēmumus un sadarbojoties ar atbilstīgiem kompetenču centriem, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko pārklājumu visā Savienībā.

Konkrētā mērķa Nr. 4 “Augsta līmeņa digitālās prasmes” darbības īsteno Eiropas Komisija galvenokārt tiešā pārvaldībā. Eiropas digitālās inovācijas centri var veicināt apmācības iespējas, konsultējot uzņēmumus un sadarbojoties ar atbilstīgiem kompetenču centriem, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko pārklājumu visā Savienībā.

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – ievaddaļa

8. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Savienības finansiālajai intervencei saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 5 “Izvēršana, digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja” ir šādi darbības mērķi: | Savienības finansiālajai intervencei saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 5 “Izvēršana, digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja” ir šādi darbības mērķi
  , kas šajā nolūkā papildina digitālās infrastruktūras pasākumus, vienlaikus mazinot digitālo plaisu
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Savienības finansiālajai intervencei saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 5 “Izvēršana, digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja” ir šādi darbības mērķi:

Savienības finansiālajai intervencei saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 5 “Izvēršana, digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja” ir šādi darbības mērķi
  , kas šajā nolūkā papildina digitālās infrastruktūras pasākumus, vienlaikus mazinot digitālo plaisu
  :

, kas šajā nolūkā papildina digitālās infrastruktūras pasākumus, vienlaikus mazinot digitālo plaisu

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – a punkts

8. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nodrošināt, ka publiskais sektors un tādas sabiedrības interešu jomas kā veselība un aprūpe, izglītība, tiesu sistēma, transports, enerģētika, vide un kultūras un radošās nozares var izvērst modernas digitālās tehnoloģijas, it sevišķi augstas veiktspējas datošanu, mākslīgo intelektu un kiberdrošību, un
  piekļūt tām
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

nodrošināt, ka publiskais sektors un tādas sabiedrības interešu jomas kā veselība un aprūpe, izglītība, tiesu sistēma, transports, enerģētika, vide un kultūras un radošās nozares var izvērst modernas digitālās tehnoloģijas, it sevišķi augstas veiktspējas datošanu, mākslīgo intelektu un kiberdrošību, un
  piekļūt tām
  ;

piekļūt tām

| (a) | nodrošināt, ka publiskais sektors un tādas sabiedrības interešu jomas kā veselība un aprūpe, izglītība, tiesu sistēma, transports
  un komunikācijas
  , enerģētika, vide un kultūras un radošās nozares
  , kā arī uzņēmumi, kas izveidoti Savienībā,
  var
  efektīvi
  izvērst modernas digitālās tehnoloģijas, it sevišķi augstas veiktspējas datošanu,
  valodu tehnoloģijas,
  mākslīgo intelektu un kiberdrošību, un
  mācībās apgūt to lietošanai nepieciešamās prasmes
  ; |
| --- | --- |

(a)

nodrošināt, ka publiskais sektors un tādas sabiedrības interešu jomas kā veselība un aprūpe, izglītība, tiesu sistēma, transports
  un komunikācijas
  , enerģētika, vide un kultūras un radošās nozares
  , kā arī uzņēmumi, kas izveidoti Savienībā,
  var
  efektīvi
  izvērst modernas digitālās tehnoloģijas, it sevišķi augstas veiktspējas datošanu,
  valodu tehnoloģijas,
  mākslīgo intelektu un kiberdrošību, un
  mācībās apgūt to lietošanai nepieciešamās prasmes
  ;

un komunikācijas

, kā arī uzņēmumi, kas izveidoti Savienībā,

efektīvi

valodu tehnoloģijas,

mācībās apgūt to lietošanai nepieciešamās prasmes

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – b punkts

8. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | izvērst, ekspluatēt un uzturēt
  Eiropas mēroga
  sadarbspējīgas digitālo pakalpojumu infrastruktūras (ietverot saistītos pakalpojumus), papildinot valstu un reģionu darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

izvērst, ekspluatēt un uzturēt
  Eiropas mēroga
  sadarbspējīgas digitālo pakalpojumu infrastruktūras (ietverot saistītos pakalpojumus), papildinot valstu un reģionu darbības;

Eiropas mēroga

| (b) | izvērst, ekspluatēt un uzturēt
  modernas un
  sadarbspējīgas
  Eiropas mēroga
  digitālo pakalpojumu infrastruktūras
  visā Savienībā
  (ietverot saistītos pakalpojumus), papildinot valstu un reģionu darbības; |
| --- | --- |

(b)

izvērst, ekspluatēt un uzturēt
  modernas un
  sadarbspējīgas
  Eiropas mēroga
  digitālo pakalpojumu infrastruktūras
  visā Savienībā
  (ietverot saistītos pakalpojumus), papildinot valstu un reģionu darbības;

modernas un

Eiropas mēroga

visā Savienībā

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – c punkts

8. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | sekmēt, ka Eiropas publiskās pārvaldes iestādes, uzņēmumi un iedzīvotāji izstrādā, atjaunina un izmanto risinājumus un satvarus, ietverot sadarbspējas risinājumu un satvaru atkārtotu izmantošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

sekmēt, ka Eiropas publiskās pārvaldes iestādes, uzņēmumi un iedzīvotāji izstrādā, atjaunina un izmanto risinājumus un satvarus, ietverot sadarbspējas risinājumu un satvaru atkārtotu izmantošanu;

| (c) | sekmēt, ka Eiropas publiskās pārvaldes iestādes, uzņēmumi un iedzīvotāji izstrādā, atjaunina un izmanto risinājumus un satvarus, ietverot
  atklāto pirmkodu un
  sadarbspējas risinājumu un satvaru atkārtotu izmantošanu; |
| --- | --- |

(c)

sekmēt, ka Eiropas publiskās pārvaldes iestādes, uzņēmumi un iedzīvotāji izstrādā, atjaunina un izmanto risinājumus un satvarus, ietverot
  atklāto pirmkodu un
  sadarbspējas risinājumu un satvaru atkārtotu izmantošanu;

atklāto pirmkodu un

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – d punkts

8. pants – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | piedāvāt publiskās pārvaldes iestādēm piekļuvi digitālo tehnoloģiju testēšanai un
  pilotēšanai
  , ietverot to pārrobežu izmantošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

piedāvāt publiskās pārvaldes iestādēm piekļuvi digitālo tehnoloģiju testēšanai un
  pilotēšanai
  , ietverot to pārrobežu izmantošanu;

pilotēšanai

| (d) | piedāvāt publiskās pārvaldes iestādēm piekļuvi digitālo tehnoloģiju testēšanai
  , pilotēšanai
  un
  paplašināšanai
  , ietverot to pārrobežu izmantošanu; |
| --- | --- |

(d)

piedāvāt publiskās pārvaldes iestādēm piekļuvi digitālo tehnoloģiju testēšanai
  , pilotēšanai
  un
  paplašināšanai
  , ietverot to pārrobežu izmantošanu;

, pilotēšanai

paplašināšanai

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – e punkts

8. pants – 1. daļa – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | atbalstīt progresīvu digitālo un saistīto tehnoloģiju
  — it sevišķi
  augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta, kiberdrošības un nākotnes jauno tehnoloģiju — apguvi Savienības rūpniecības uzņēmumos, it sevišķi MVU; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

atbalstīt progresīvu digitālo un saistīto tehnoloģiju
  — it sevišķi
  augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta, kiberdrošības un nākotnes jauno tehnoloģiju — apguvi Savienības rūpniecības uzņēmumos, it sevišķi MVU;

— it sevišķi

| (e) | atbalstīt progresīvu digitālo un saistīto tehnoloģiju
  , jo īpaši
  augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta,
  sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas,
  kiberdrošības
  , datu aizsardzības, mākoņdatošanas un informācijas pārvaldības,
  un nākotnes jauno tehnoloģiju apguvi Savienības rūpniecības uzņēmumos, it sevišķi MVU
  un jaunuzņēmumos
  ; |
| --- | --- |

(e)

atbalstīt progresīvu digitālo un saistīto tehnoloģiju
  , jo īpaši
  augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta,
  sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas,
  kiberdrošības
  , datu aizsardzības, mākoņdatošanas un informācijas pārvaldības,
  un nākotnes jauno tehnoloģiju apguvi Savienības rūpniecības uzņēmumos, it sevišķi MVU
  un jaunuzņēmumos
  ;

, jo īpaši

sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas,

, datu aizsardzības, mākoņdatošanas un informācijas pārvaldības,

un jaunuzņēmumos

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – f punkts

8. pants – 1. daļa – f punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | atbalstīt sadarbspējīgu digitālo risinājumu izstrādi, testēšanu, ieviešanu un izvēršanu ES līmenī sniegtiem sabiedriskiem pakalpojumiem, kurus realizē ar datos balstītu atkārtoti izmantojamu risinājumu platformas palīdzību, veicinot inovāciju un izveidojot kopīgus satvarus, lai pilnībā atraisītu Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem sniegto publiskās pārvaldes iestāžu pakalpojumu potenciālu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

atbalstīt sadarbspējīgu digitālo risinājumu izstrādi, testēšanu, ieviešanu un izvēršanu ES līmenī sniegtiem sabiedriskiem pakalpojumiem, kurus realizē ar datos balstītu atkārtoti izmantojamu risinājumu platformas palīdzību, veicinot inovāciju un izveidojot kopīgus satvarus, lai pilnībā atraisītu Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem sniegto publiskās pārvaldes iestāžu pakalpojumu potenciālu;

| (f) | atbalstīt sadarbspējīgu digitālo risinājumu izstrādi,
  uzturēšanu,
  testēšanu, ieviešanu un izvēršanu ES līmenī sniegtiem sabiedriskiem pakalpojumiem, kurus realizē ar datos balstītu atkārtoti izmantojamu risinājumu platformas palīdzību, veicinot inovāciju un izveidojot kopīgus satvarus, lai pilnībā atraisītu Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem sniegto publiskās pārvaldes iestāžu pakalpojumu potenciālu; |
| --- | --- |

(f)

atbalstīt sadarbspējīgu digitālo risinājumu izstrādi,
  uzturēšanu,
  testēšanu, ieviešanu un izvēršanu ES līmenī sniegtiem sabiedriskiem pakalpojumiem, kurus realizē ar datos balstītu atkārtoti izmantojamu risinājumu platformas palīdzību, veicinot inovāciju un izveidojot kopīgus satvarus, lai pilnībā atraisītu Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem sniegto publiskās pārvaldes iestāžu pakalpojumu potenciālu;

uzturēšanu,

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – g punkts

8. pants – 1. daļa – g punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | Savienības līmenī nodrošināt nepārtrauktu spēju novērot un analizēt strauji mainīgās digitālās tendences, un pielāgoties tām, kā arī paraugprakses kopīgošanu un integrēšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

Savienības līmenī nodrošināt nepārtrauktu spēju novērot un analizēt strauji mainīgās digitālās tendences, un pielāgoties tām, kā arī paraugprakses kopīgošanu un integrēšanu;

| (g) | Savienības līmenī nodrošināt nepārtrauktu spēju
  virzīt digitālo attīstību, papildus tam
  novērot un analizēt strauji mainīgās digitālās tendences, un pielāgoties tām, kā arī paraugprakses kopīgošanu un integrēšanu
  , un atvieglot dažādu valstu iniciatīvu savstarpējo bagātināšanos, lai izstrādātu digitālo sabiedrību, balstoties uz visu iesaistīto dalībnieku pastāvīgu sadarbību ES līmenī
  ; |
| --- | --- |

(g)

Savienības līmenī nodrošināt nepārtrauktu spēju
  virzīt digitālo attīstību, papildus tam
  novērot un analizēt strauji mainīgās digitālās tendences, un pielāgoties tām, kā arī paraugprakses kopīgošanu un integrēšanu
  , un atvieglot dažādu valstu iniciatīvu savstarpējo bagātināšanos, lai izstrādātu digitālo sabiedrību, balstoties uz visu iesaistīto dalībnieku pastāvīgu sadarbību ES līmenī
  ;

virzīt digitālo attīstību, papildus tam

, un atvieglot dažādu valstu iniciatīvu savstarpējo bagātināšanos, lai izstrādātu digitālo sabiedrību, balstoties uz visu iesaistīto dalībnieku pastāvīgu sadarbību ES līmenī

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – h punkts

8. pants – 1. daļa – h punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (h) | atbalstīt sadarbību nolūkā ar sadalītās virsgrāmatas pakalpojumiem un lietotnēm izveidot Eiropas ekosistēmu uzticamām infrastruktūrām, ietverot atbalstu sadarbspējai un standartizācijai un ES pārrobežu lietotņu izvēršanas veicināšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(h)

atbalstīt sadarbību nolūkā ar sadalītās virsgrāmatas pakalpojumiem un lietotnēm izveidot Eiropas ekosistēmu uzticamām infrastruktūrām, ietverot atbalstu sadarbspējai un standartizācijai un ES pārrobežu lietotņu izvēršanas veicināšanu;

| (h) | atbalstīt sadarbību nolūkā
  cita starpā
  ar sadalītās virsgrāmatas pakalpojumiem un lietotnēm izveidot Eiropas ekosistēmu uzticamām infrastruktūrām, ietverot atbalstu sadarbspējai un standartizācijai un ES pārrobežu lietotņu izvēršanas veicināšanu
  , pamatojoties uz integrētu drošību un privātuma aizsardzību, kas garantē datu aizsardzību un patērētāju drošību
  ; |
| --- | --- |

(h)

atbalstīt sadarbību nolūkā
  cita starpā
  ar sadalītās virsgrāmatas pakalpojumiem un lietotnēm izveidot Eiropas ekosistēmu uzticamām infrastruktūrām, ietverot atbalstu sadarbspējai un standartizācijai un ES pārrobežu lietotņu izvēršanas veicināšanu
  , pamatojoties uz integrētu drošību un privātuma aizsardzību, kas garantē datu aizsardzību un patērētāju drošību
  ;

cita starpā

, pamatojoties uz integrētu drošību un privātuma aizsardzību, kas garantē datu aizsardzību un patērētāju drošību

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1.a daļa (jauna)

8. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Konkrētā mērķa Nr. 5 “Izvēršana, digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja” darbības īsteno Eiropas Komisija galvenokārt tiešā pārvaldībā. Eiropas digitālās inovācijas centri un kompetenču centri var veicināt tā īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Konkrētā mērķa Nr. 5 “Izvēršana, digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja” darbības īsteno Eiropas Komisija galvenokārt tiešā pārvaldībā. Eiropas digitālās inovācijas centri un kompetenču centri var veicināt tā īstenošanu.

Konkrētā mērķa Nr. 5 “Izvēršana, digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja” darbības īsteno Eiropas Komisija galvenokārt tiešā pārvaldībā. Eiropas digitālās inovācijas centri un kompetenču centri var veicināt tā īstenošanu.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir 9 194 000 000 EUR pašreizējās cenās. | 1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir
  8 192 391 000  EUR 2018. gada cenās (
  9 194 000 000  EUR pašreizējās cenās). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir 9 194 000 000 EUR pašreizējās cenās.

1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir
  8 192 391 000  EUR 2018. gada cenās (
  9 194 000 000  EUR pašreizējās cenās).

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

9. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | līdz 2 698 240 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 1 “Augstas veiktspējas datošana”, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

līdz 2 698 240 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 1 “Augstas veiktspējas datošana”,

| (a) | līdz 2 404 289 438
  EUR 2018. gada cenās (
  2 698 240 000 EUR
  pašreizējās cenās)
  konkrētajam mērķim Nr. 1 “Augstas veiktspējas datošana”, |
| --- | --- |

(a)

līdz 2 404 289 438
  EUR 2018. gada cenās (
  2 698 240 000 EUR
  pašreizējās cenās)
  konkrētajam mērķim Nr. 1 “Augstas veiktspējas datošana”,

EUR 2018. gada cenās (

pašreizējās cenās)

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

9. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | līdz 2 498 369 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 2 “Mākslīgais intelekts”, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

līdz 2 498 369 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 2 “Mākslīgais intelekts”,

| (b) | līdz 2 226 192 703  
  EUR 2018. gada cenās (
  2 498 369 000  EUR
  pašreizējās cenās)
  konkrētajam mērķim Nr. 2 “Mākslīgais intelekts”, |
| --- | --- |

(b)

līdz 2 226 192 703  
  EUR 2018. gada cenās (
  2 498 369 000  EUR
  pašreizējās cenās)
  konkrētajam mērķim Nr. 2 “Mākslīgais intelekts”,

EUR 2018. gada cenās (

pašreizējās cenās)

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

9. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | līdz 1 998 696 000
  EUR
  konkrētajam mērķim Nr. 3 “Kiberdrošība un uzticēšanās”, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

līdz 1 998 696 000
  EUR
  konkrētajam mērķim Nr. 3 “Kiberdrošība un uzticēšanās”,

EUR

| (c) | līdz 1 780 954 875  
  EUR 2018. gada cenās (
  1 998 696 000  
  EUR pašreizējās cenās)
  konkrētajam mērķim Nr. 3 “Kiberdrošība un uzticēšanās”, |
| --- | --- |

(c)

līdz 1 780 954 875  
  EUR 2018. gada cenās (
  1 998 696 000  
  EUR pašreizējās cenās)
  konkrētajam mērķim Nr. 3 “Kiberdrošība un uzticēšanās”,

EUR 2018. gada cenās (

EUR pašreizējās cenās)

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

9. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | līdz
  699 543 000
  EUR konkrētajam mērķim Nr. 4 “Padziļinātas digitālās prasmes”, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

līdz
  699 543 000
  EUR konkrētajam mērķim Nr. 4 “Padziļinātas digitālās prasmes”,

699 543 000

| (d) | līdz
  623 333 672  EUR 2018. gada cenās (699 543 000
   EUR
  pašreizējās cenās)
  konkrētajam mērķim Nr. 4 “Padziļinātas digitālās prasmes”, |
| --- | --- |

(d)

līdz
  623 333 672  EUR 2018. gada cenās (699 543 000
   EUR
  pašreizējās cenās)
  konkrētajam mērķim Nr. 4 “Padziļinātas digitālās prasmes”,

623 333 672  EUR 2018. gada cenās (699 543 000

pašreizējās cenās)

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

9. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | līdz 1 299 152 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 5 “Izvēršana, digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

līdz 1 299 152 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 5 “Izvēršana, digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja”

| (e) | līdz 1 157 620 312  
  EUR 2018. gada cenās (1 299 152 000
   EUR
  pašreizējās cenās)
  konkrētajam mērķim Nr. 5 “Izvēršana, digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja”, |
| --- | --- |

(e)

līdz 1 157 620 312  
  EUR 2018. gada cenās (1 299 152 000
   EUR
  pašreizējās cenās)
  konkrētajam mērķim Nr. 5 “Izvēršana, digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja”,

EUR 2018. gada cenās (1 299 152 000

pašreizējās cenās)

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 5. punkts

9. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārvietot uz programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vai netieši, saskaņā ar minēta punkta c) apakšpunktu. Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā. | 5.   Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārvietot uz programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vai netieši, saskaņā ar minēta punkta c) apakšpunktu. Ja iespējams, minētos resursus
  maksimāli iespējamā apjomā
  izmanto attiecīgās dalībvalsts labā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārvietot uz programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vai netieši, saskaņā ar minēta punkta c) apakšpunktu. Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

5.   Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārvietot uz programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vai netieši, saskaņā ar minēta punkta c) apakšpunktu. Ja iespējams, minētos resursus
  maksimāli iespējamā apjomā
  izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. daļa – ievaddaļa

10. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programmā var piedalīties: | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Programmā var piedalīties:

Programmā var piedalīties:

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. daļa – 1. punkts

10. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Eiropas
  Brīvās tirdzniecības asociācijas
  dalībvalstis
  , kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Eiropas Ekonomikas zonas līgumā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Eiropas
  Brīvās tirdzniecības asociācijas
  dalībvalstis
  , kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Eiropas Ekonomikas zonas līgumā;

Eiropas

dalībvalstis

| 1. | Programma ir pieejama Eiropas
  Brīvās tirdzniecības asociācijas
  dalībvalstīm
  , kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Eiropas Ekonomikas zonas līgumā; |
| --- | --- |

1.

Programma ir pieejama Eiropas
  Brīvās tirdzniecības asociācijas
  dalībvalstīm
  , kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Eiropas Ekonomikas zonas līgumā;

Programma ir pieejama Eiropas

dalībvalstīm

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. daļa – 2. punkts

10. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un
  nosacījumiem, kas
  reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem
  ,
  kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un
  nosacījumiem, kas
  reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem
  ,
  kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un

reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem

kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| 2. | Pilnīga vai daļēja to trešo valstu iesaistīšanās programmā, kuras nav minētas 1. punktā, ir balstīta uz konkrēto mērķu izvērtēšanu katrā atsevišķā gadījumā saskaņā ar
  nosacījumiem, kas
  paredzēti īpašā nolīgumā, kurš attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā
  ,
  ja vien šis konkrētais nolīgums pilnībā atbilst šādiem kritērijiem: |
| --- | --- |

2.

Pilnīga vai daļēja to trešo valstu iesaistīšanās programmā, kuras nav minētas 1. punktā, ir balstīta uz konkrēto mērķu izvērtēšanu katrā atsevišķā gadījumā saskaņā ar
  nosacījumiem, kas
  paredzēti īpašā nolīgumā, kurš attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā
  ,
  ja vien šis konkrētais nolīgums pilnībā atbilst šādiem kritērijiem:

Pilnīga vai daļēja to trešo valstu iesaistīšanās programmā, kuras nav minētas 1. punktā, ir balstīta uz konkrēto mērķu izvērtēšanu katrā atsevišķā gadījumā saskaņā ar

paredzēti īpašā nolīgumā, kurš attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā

ja vien šis konkrētais nolīgums pilnībā atbilst šādiem kritērijiem:

| | — | trešās valsts dalība ir Savienības interesēs; |
| --- | --- | --- |

—

trešās valsts dalība ir Savienības interesēs;

trešās valsts dalība ir Savienības interesēs;

| | — | dalība veicina 3. pantā paredzēto mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- | --- |

—

dalība veicina 3. pantā paredzēto mērķu sasniegšanu;

dalība veicina 3. pantā paredzēto mērķu sasniegšanu;

| | — | dalība nerada bažas par drošību un pilnībā atbilst attiecīgajām 12. pantā paredzētajām drošības prasībām; |
| --- | --- | --- |

—

dalība nerada bažas par drošību un pilnībā atbilst attiecīgajām 12. pantā paredzētajām drošības prasībām;

dalība nerada bažas par drošību un pilnībā atbilst attiecīgajām 12. pantā paredzētajām drošības prasībām;

| | — | nolīgums nodrošina, ka Savienības programmā līdzdalīgās trešās valsts iemaksas un ieguvumi ir taisnīgā līdzsvarā; |
| --- | --- | --- |

—

nolīgums nodrošina, ka Savienības programmā līdzdalīgās trešās valsts iemaksas un ieguvumi ir taisnīgā līdzsvarā;

nolīgums nodrošina, ka Savienības programmā līdzdalīgās trešās valsts iemaksas un ieguvumi ir taisnīgā līdzsvarā;

| | — | nolīgumā izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp katras programmas finansiālo iemaksu un administratīvo izmaksu aprēķinu. Šīs iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar [jaunās Finanšu regulas] [21. panta 5. punktu]; |
| --- | --- | --- |

—

nolīgumā izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp katras programmas finansiālo iemaksu un administratīvo izmaksu aprēķinu. Šīs iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar [jaunās Finanšu regulas] [21. panta 5. punktu];

nolīgumā izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp katras programmas finansiālo iemaksu un administratīvo izmaksu aprēķinu. Šīs iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar [jaunās Finanšu regulas] [21. panta 5. punktu];

| | — | nolīgums trešajai valstij nepiešķir pilnvaras par šo programmu pieņemt lēmumus; |
| --- | --- | --- |

—

nolīgums trešajai valstij nepiešķir pilnvaras par šo programmu pieņemt lēmumus;

nolīgums trešajai valstij nepiešķir pilnvaras par šo programmu pieņemt lēmumus;

| | — | nolīgums garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses. |
| --- | --- | --- |

—

nolīgums garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses.

nolīgums garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses.

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

10. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a | Sagatavojot darba programmas, Eiropas Komisija vai citas attiecīgās īstenošanas iestādes katrā gadījumā atsevišķi izvērtē, vai attiecībā uz darba programmās iekļautajiem pasākumiem ir izpildīti 2. punktā minētie nolīgumā paredzētie nosacījumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a

2.a

Sagatavojot darba programmas, Eiropas Komisija vai citas attiecīgās īstenošanas iestādes katrā gadījumā atsevišķi izvērtē, vai attiecībā uz darba programmās iekļautajiem pasākumiem ir izpildīti 2. punktā minētie nolīgumā paredzētie nosacījumi.

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. daļa – 3. punkts

10. pants – 1. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

3.

valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. daļa – 4. punkts

10. pants – 1. daļa – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. | trešās valstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti īpašā nolīgumā, kas attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ja vien šis nolīgums: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.

4.

trešās valstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti īpašā nolīgumā, kas attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ja vien šis nolīgums:

svītrots

svītrots

| | — | nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz tādas trešās valsts iemaksām un ieguvumiem, kas piedalās Savienības programmās; |
| --- | --- | --- |

—

nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz tādas trešās valsts iemaksām un ieguvumiem, kas piedalās Savienības programmās;

nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz tādas trešās valsts iemaksām un ieguvumiem, kas piedalās Savienības programmās;

| | — | nosaka nosacījumus par dalību programmās, arī par to, kā aprēķina finansiālās iemaksas dažādajās programmās un programmu administratīvās izmaksas. Šīs iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar [jaunās Finanšu regulas] [21. panta 5. punktu]; |
| --- | --- | --- |

—

nosaka nosacījumus par dalību programmās, arī par to, kā aprēķina finansiālās iemaksas dažādajās programmās un programmu administratīvās izmaksas. Šīs iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar [jaunās Finanšu regulas] [21. panta 5. punktu];

nosaka nosacījumus par dalību programmās, arī par to, kā aprēķina finansiālās iemaksas dažādajās programmās un programmu administratīvās izmaksas. Šīs iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar [jaunās Finanšu regulas] [21. panta 5. punktu];

| | — | trešai valstij nepiešķir pilnvaras pieņemt lēmumus par šo programmu; |
| --- | --- | --- |

—

trešai valstij nepiešķir pilnvaras pieņemt lēmumus par šo programmu;

trešai valstij nepiešķir pilnvaras pieņemt lēmumus par šo programmu;

| | — | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses. |
| --- | --- | --- |

—

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses.

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses.

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

11. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Uz 1. punktā minēto sadarbību ar trešām valstīm un organizācijām, ko īsteno saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 3 “Kiberdrošība un uzticēšanās”, attiecas [12.] pants. | 2.   Uz 1. punktā minēto sadarbību ar trešām valstīm un organizācijām, ko īsteno saskaņā ar konkrēto mērķi Nr.
  1 “Augstas veiktspējas datošana”, Nr. 2 “Mākslīgais intelekts” un Nr.
   3 “Kiberdrošība un uzticēšanās”, attiecas [12.] pants. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Uz 1. punktā minēto sadarbību ar trešām valstīm un organizācijām, ko īsteno saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 3 “Kiberdrošība un uzticēšanās”, attiecas [12.] pants.

2.   Uz 1. punktā minēto sadarbību ar trešām valstīm un organizācijām, ko īsteno saskaņā ar konkrēto mērķi Nr.
  1 “Augstas veiktspējas datošana”, Nr. 2 “Mākslīgais intelekts” un Nr.
   3 “Kiberdrošība un uzticēšanās”, attiecas [12.] pants.

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 5. punkts

12. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Darba programmā var arī paredzēt, ka tiesību subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību asociētajās valstīs, un tiesību subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību ES, bet ko kontrolē no trešām valstīm, nav tiesību piedalīties nevienā vai dažās no konkrētā mērķa Nr. 3 darbībām drošības apsvērumu dēļ. Šādos gadījumos uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumi iesniegt piedāvājumus ir atvērti tikai tiem subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs vai par ko uzskata, ka tie veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs, un ko kontrolē dalībvalstis un/vai dalībvalstu valstspiederīgie. | 5.   Darba programmā var arī paredzēt, ka tiesību subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību asociētajās valstīs, un tiesību subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību ES, bet ko kontrolē no trešām valstīm, nav tiesību piedalīties nevienā vai dažās no konkrēto mērķu Nr. 
  1, Nr. 2 un Nr.
   3 darbībām
  stratēģisku un
  drošības apsvērumu dēļ. Šādos gadījumos uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumi iesniegt piedāvājumus ir atvērti tikai tiem subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs vai par ko uzskata, ka tie veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs, un ko kontrolē dalībvalstis un/vai dalībvalstu valstspiederīgie. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Darba programmā var arī paredzēt, ka tiesību subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību asociētajās valstīs, un tiesību subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību ES, bet ko kontrolē no trešām valstīm, nav tiesību piedalīties nevienā vai dažās no konkrētā mērķa Nr. 3 darbībām drošības apsvērumu dēļ. Šādos gadījumos uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumi iesniegt piedāvājumus ir atvērti tikai tiem subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs vai par ko uzskata, ka tie veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs, un ko kontrolē dalībvalstis un/vai dalībvalstu valstspiederīgie.

5.   Darba programmā var arī paredzēt, ka tiesību subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību asociētajās valstīs, un tiesību subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību ES, bet ko kontrolē no trešām valstīm, nav tiesību piedalīties nevienā vai dažās no konkrēto mērķu Nr. 
  1, Nr. 2 un Nr.
   3 darbībām
  stratēģisku un
  drošības apsvērumu dēļ. Šādos gadījumos uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumi iesniegt piedāvājumus ir atvērti tikai tiem subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs vai par ko uzskata, ka tie veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs, un ko kontrolē dalībvalstis un/vai dalībvalstu valstspiederīgie.

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 5.a punkts (jauns)

12. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Pasākumi, kas ietver tehnoloģiju nodošanu ārpus Savienības, nav atļauti. Lai nodrošinātu ilgtermiņa stratēģiskās drošības mērķus, jāveic iespēju novērtējums struktūrām, kuru galvenā mītnes vieta nav Eiropas Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Pasākumi, kas ietver tehnoloģiju nodošanu ārpus Savienības, nav atļauti. Lai nodrošinātu ilgtermiņa stratēģiskās drošības mērķus, jāveic iespēju novērtējums struktūrām, kuru galvenā mītnes vieta nav Eiropas Savienībā.

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 5.b punkts (jauns)

12. pants – 5.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.b
     
  Attiecīgā gadījumā Komisija vai finansēšanas struktūra var veikt drošības pārbaudes, un pasākumus, kas neatbilst drošības noteikumiem, var jebkurā laikā izslēgt vai izbeigt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.b
     
  Attiecīgā gadījumā Komisija vai finansēšanas struktūra var veikt drošības pārbaudes, un pasākumus, kas neatbilst drošības noteikumiem, var jebkurā laikā izslēgt vai izbeigt.

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. pants

13. pants – 1. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programma ir izstrādāta tā, lai to varētu īstenot, veidojot sinerģijas, kas sīkāk aprakstītas III pielikumā, ar citām Savienības finansējuma programmām, jo īpaši ar pasākumiem, kas nodrošina komplementāru finansējumu no ES programmām, ja to atļauj pārvaldības kārtība; šādos pasākumos finansējums var būt secīgs, pēc kārtas mainīties vai to var kombinēt, tostarp darbību kopīgai finansēšanai. | 1.   Programma ir izstrādāta tā, lai to varētu īstenot, veidojot sinerģijas, kas sīkāk aprakstītas III pielikumā, ar citām Savienības finansējuma programmām, jo īpaši ar pasākumiem, kas nodrošina komplementāru finansējumu no ES programmām, ja to atļauj pārvaldības kārtība; šādos pasākumos finansējums var būt secīgs, pēc kārtas mainīties vai to var kombinēt, tostarp darbību kopīgai finansēšanai.
  Komisijai jānodrošina, ka, izmantojot programmas papildinošo raksturu kopā ar citām Eiropas finansēšanas programmām, īpaši ESI fondiem, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), “Apvārsnis Eiropa” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI-2), programmu InvestEU, Erasmus, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), netiek traucēta konkrēto mērķu Nr. 1 līdz Nr. 5 īstenošana. |
| | Komisija pētīs iespējas uzlabot to programmu kopuma efektivitāti, kas piedāvā resursus digitalizācijas jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Programma ir izstrādāta tā, lai to varētu īstenot, veidojot sinerģijas, kas sīkāk aprakstītas III pielikumā, ar citām Savienības finansējuma programmām, jo īpaši ar pasākumiem, kas nodrošina komplementāru finansējumu no ES programmām, ja to atļauj pārvaldības kārtība; šādos pasākumos finansējums var būt secīgs, pēc kārtas mainīties vai to var kombinēt, tostarp darbību kopīgai finansēšanai.

1.   Programma ir izstrādāta tā, lai to varētu īstenot, veidojot sinerģijas, kas sīkāk aprakstītas III pielikumā, ar citām Savienības finansējuma programmām, jo īpaši ar pasākumiem, kas nodrošina komplementāru finansējumu no ES programmām, ja to atļauj pārvaldības kārtība; šādos pasākumos finansējums var būt secīgs, pēc kārtas mainīties vai to var kombinēt, tostarp darbību kopīgai finansēšanai.
  Komisijai jānodrošina, ka, izmantojot programmas papildinošo raksturu kopā ar citām Eiropas finansēšanas programmām, īpaši ESI fondiem, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), “Apvārsnis Eiropa” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI-2), programmu InvestEU, Erasmus, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), netiek traucēta konkrēto mērķu Nr. 1 līdz Nr. 5 īstenošana.

Komisija pētīs iespējas uzlabot to programmu kopuma efektivitāti, kas piedāvā resursus digitalizācijas jomā.

Komisija pētīs iespējas uzlabot to programmu kopuma efektivitāti, kas piedāvā resursus digitalizācijas jomā.

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts

13. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Lai sistemātiski nodrošinātu sinerģijas starp programmu un attiecīgajiem ES finansējuma instrumentiem, izveido atbilstošus mehānismus koordinācijai starp attiecīgajām iestādēm un atbilstošus uzraudzības rīkus. Šie pasākumi palīdz izvairīties no dublēšanās, un ar tiem maksimizē izdevumu ietekmi. | 2.   Lai sistemātiski nodrošinātu sinerģijas starp programmu un attiecīgajiem ES finansējuma instrumentiem, izveido atbilstošus mehānismus koordinācijai starp attiecīgajām iestādēm un
  starp iestādēm un Eiropas Komisiju un
  atbilstošus uzraudzības rīkus. Šie pasākumi palīdz izvairīties no dublēšanās, un ar tiem maksimizē izdevumu ietekmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Lai sistemātiski nodrošinātu sinerģijas starp programmu un attiecīgajiem ES finansējuma instrumentiem, izveido atbilstošus mehānismus koordinācijai starp attiecīgajām iestādēm un atbilstošus uzraudzības rīkus. Šie pasākumi palīdz izvairīties no dublēšanās, un ar tiem maksimizē izdevumu ietekmi.

2.   Lai sistemātiski nodrošinātu sinerģijas starp programmu un attiecīgajiem ES finansējuma instrumentiem, izveido atbilstošus mehānismus koordinācijai starp attiecīgajām iestādēm un
  starp iestādēm un Eiropas Komisiju un
  atbilstošus uzraudzības rīkus. Šie pasākumi palīdz izvairīties no dublēšanās, un ar tiem maksimizē izdevumu ietekmi.

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 2. punkts

14. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Programma var sniegt finansējumu jebkurā no Finanšu regulā noteiktajām formām, tostarp kā galveno formu izmantojot iepirkumu, taču var izmantot arī dotācijas un godalgas.
  Tajā
  var būt paredzēts arī finansējums finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbību ietvaros. | 2.   Programma var sniegt finansējumu jebkurā no Finanšu regulā noteiktajām formām, tostarp kā galveno formu izmantojot iepirkumu,
  ko veic Komisija vai finansēšanas struktūra, dotācijas saņēmēji individuāli vai kopā,
  taču var izmantot arī dotācijas un godalgas.
  Iepirkumos var pieļaut vairāku līgumu piešķiršanu saskaņā ar to pašu procedūru un var paredzēt izpildes vietas nosacījumus saskaņā ar piemērojamiem starptautiskiem iepirkuma līgumiem. Programmā
  var būt paredzēts arī finansējums finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbību ietvaros. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Programma var sniegt finansējumu jebkurā no Finanšu regulā noteiktajām formām, tostarp kā galveno formu izmantojot iepirkumu, taču var izmantot arī dotācijas un godalgas.
  Tajā
  var būt paredzēts arī finansējums finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbību ietvaros.

2.   Programma var sniegt finansējumu jebkurā no Finanšu regulā noteiktajām formām, tostarp kā galveno formu izmantojot iepirkumu,
  ko veic Komisija vai finansēšanas struktūra, dotācijas saņēmēji individuāli vai kopā,
  taču var izmantot arī dotācijas un godalgas.
  Iepirkumos var pieļaut vairāku līgumu piešķiršanu saskaņā ar to pašu procedūru un var paredzēt izpildes vietas nosacījumus saskaņā ar piemērojamiem starptautiskiem iepirkuma līgumiem. Programmā
  var būt paredzēts arī finansējums finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbību ietvaros.

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 1. daļa

15. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programmu var īstenot ar Eiropas partnerībām. Proti, tas var ietvert iemaksas esošās vai jaunās publiskā un privātā sektora partnerībās, kuru forma ir saskaņā ar LESD 187. pantu izveidots kopuzņēmums. Šādām iemaksām piemēro noteikumus par Eiropas partnerībām, kas noteikti [Apvārsnis Eiropa regulā, jāpievieno atsauce]. | Programmu var īstenot ar Eiropas partnerībām
  , kas apstiprinātas stratēģiskās plānošanas procesā starp Komisiju un dalībvalstīm
  . Proti, tas var ietvert iemaksas esošās vai jaunās publiskā un privātā sektora partnerībās, kuru forma ir saskaņā ar LESD 187. pantu izveidots kopuzņēmums. Šādām iemaksām piemēro noteikumus par Eiropas partnerībām, kas noteikti [Apvārsnis Eiropa regulā, jāpievieno atsauce]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Programmu var īstenot ar Eiropas partnerībām. Proti, tas var ietvert iemaksas esošās vai jaunās publiskā un privātā sektora partnerībās, kuru forma ir saskaņā ar LESD 187. pantu izveidots kopuzņēmums. Šādām iemaksām piemēro noteikumus par Eiropas partnerībām, kas noteikti [Apvārsnis Eiropa regulā, jāpievieno atsauce].

Programmu var īstenot ar Eiropas partnerībām
  , kas apstiprinātas stratēģiskās plānošanas procesā starp Komisiju un dalībvalstīm
  . Proti, tas var ietvert iemaksas esošās vai jaunās publiskā un privātā sektora partnerībās, kuru forma ir saskaņā ar LESD 187. pantu izveidots kopuzņēmums. Šādām iemaksām piemēro noteikumus par Eiropas partnerībām, kas noteikti [Apvārsnis Eiropa regulā, jāpievieno atsauce].

, kas apstiprinātas stratēģiskās plānošanas procesā starp Komisiju un dalībvalstīm

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 1.a daļa (jauna)

15. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Eiropas partnerības: |
| | (a) | ir izveidotas gadījumos, kad Digitālās Eiropas programmas mērķus efektīvāk sasniegs partnerība, nevis Savienība viena pati; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Eiropas partnerības:

Eiropas partnerības:

(a)

(a)

ir izveidotas gadījumos, kad Digitālās Eiropas programmas mērķus efektīvāk sasniegs partnerība, nevis Savienība viena pati;

ir izveidotas gadījumos, kad Digitālās Eiropas programmas mērķus efektīvāk sasniegs partnerība, nevis Savienība viena pati;

| (b) | ievēro principus attiecībā uz Savienības pievienoto vērtību, pārredzamību, atklātību, ietekmi, sviras efektu, visu iesaistīto pušu ilgtermiņa finansiālajām saistībām, elastīgumu, saskanīgumu un komplementaritāti ar Savienības, vietējām, reģionālām, valsts un starptautiskām iniciatīvām; |
| --- | --- |

(b)

(b)

ievēro principus attiecībā uz Savienības pievienoto vērtību, pārredzamību, atklātību, ietekmi, sviras efektu, visu iesaistīto pušu ilgtermiņa finansiālajām saistībām, elastīgumu, saskanīgumu un komplementaritāti ar Savienības, vietējām, reģionālām, valsts un starptautiskām iniciatīvām;

ievēro principus attiecībā uz Savienības pievienoto vērtību, pārredzamību, atklātību, ietekmi, sviras efektu, visu iesaistīto pušu ilgtermiņa finansiālajām saistībām, elastīgumu, saskanīgumu un komplementaritāti ar Savienības, vietējām, reģionālām, valsts un starptautiskām iniciatīvām;

| (c) | paredz noteiktu termiņu ievērošanu un ietver nosacījumus Programmas finansējuma pakāpeniskai izbeigšanai. |
| --- | --- |

(c)

(c)

paredz noteiktu termiņu ievērošanu un ietver nosacījumus Programmas finansējuma pakāpeniskai izbeigšanai.

paredz noteiktu termiņu ievērošanu un ietver nosacījumus Programmas finansējuma pakāpeniskai izbeigšanai.

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 1.b daļa (jauna)

15. pants – 1.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | To atlases, īstenošanas, uzraudzības, novērtēšanas un pakāpeniskas izbeigšanas kritēriji ir noteikti (pievienot atsauci). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

To atlases, īstenošanas, uzraudzības, novērtēšanas un pakāpeniskas izbeigšanas kritēriji ir noteikti (pievienot atsauci).

To atlases, īstenošanas, uzraudzības, novērtēšanas un pakāpeniskas izbeigšanas kritēriji ir noteikti (pievienot atsauci).

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – virsraksts

16. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Digitālās inovācijas centri | Eiropas
  digitālās inovācijas centri |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Digitālās inovācijas centri

Eiropas
  digitālās inovācijas centri

Eiropas

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts

16. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmas pirmajā īstenošanas gadā izveido sākotnēju digitālās inovācijas centru tīklu. | 1.   Programmas pirmajā īstenošanas gadā izveido sākotnēju
  Eiropas
  digitālās inovācijas centru tīklu
  , izmantojot esošo infrastruktūru, un katrā dalībvalstī ir vismaz viens Eiropas digitālās inovācijas centrs
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Programmas pirmajā īstenošanas gadā izveido sākotnēju digitālās inovācijas centru tīklu.

1.   Programmas pirmajā īstenošanas gadā izveido sākotnēju
  Eiropas
  digitālās inovācijas centru tīklu
  , izmantojot esošo infrastruktūru, un katrā dalībvalstī ir vismaz viens Eiropas digitālās inovācijas centrs
  .

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – ievaddaļa

16. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Lai izveidotu 1. punktā minēto tīklu, katra dalībvalsts atklātā konkursa procedūrā izraugās kandidātsubjektus, pamatojoties uz šādiem kritērijiem: | 2.   Lai izveidotu 1. punktā minēto tīklu, katra dalībvalsts atklātā
  , pārredzamā un iekļaujošā
  konkursa procedūrā izraugās kandidātsubjektus, pamatojoties uz šādiem kritērijiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Lai izveidotu 1. punktā minēto tīklu, katra dalībvalsts atklātā konkursa procedūrā izraugās kandidātsubjektus, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

2.   Lai izveidotu 1. punktā minēto tīklu, katra dalībvalsts atklātā
  , pārredzamā un iekļaujošā
  konkursa procedūrā izraugās kandidātsubjektus, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

16. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | digitālās
  inovācijas centru funkcijām atbilstošas kompetences; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

digitālās
  inovācijas centru funkcijām atbilstošas kompetences;

digitālās

| (a) | Eiropas digitālās
  inovācijas centru funkcijām atbilstošas kompetences, |
| --- | --- |

(a)

Eiropas digitālās
  inovācijas centru funkcijām atbilstošas kompetences,

Eiropas digitālās

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

16. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | atbilstoša pārvaldības spēja, darbinieki un
  infrastruktūra
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

atbilstoša pārvaldības spēja, darbinieki un
  infrastruktūra
  ;

infrastruktūra

| (b) | atbilstoša pārvaldības spēja, darbinieki
  , infrastruktūra
  un
  prasmju kopums
  ; |
| --- | --- |

(b)

atbilstoša pārvaldības spēja, darbinieki
  , infrastruktūra
  un
  prasmju kopums
  ;

, infrastruktūra

prasmju kopums

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

16. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | pierādīta sadarbība ar privāto sektoru, lai nodrošinātu intervenču atbilstību tirgus prasībām saskaņā ar konkrētajiem mērķiem Nr. 1 – Nr. 5; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

pierādīta sadarbība ar privāto sektoru, lai nodrošinātu intervenču atbilstību tirgus prasībām saskaņā ar konkrētajiem mērķiem Nr. 1 – Nr. 5;

pierādīta sadarbība ar privāto sektoru, lai nodrošinātu intervenču atbilstību tirgus prasībām saskaņā ar konkrētajiem mērķiem Nr. 1 – Nr. 5;

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – db apakšpunkts (jauns)

16. pants – 2. punkts – db apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (db) | saikne ar esošajiem digitālās inovācijas centriem, kas izveidoti iniciatīvas “Apvārsnis 2020”, EUinvest Hub un Eiropas uzņēmumu tīkla ietvaros; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(db)

(db)

saikne ar esošajiem digitālās inovācijas centriem, kas izveidoti iniciatīvas “Apvārsnis 2020”, EUinvest Hub un Eiropas uzņēmumu tīkla ietvaros;

saikne ar esošajiem digitālās inovācijas centriem, kas izveidoti iniciatīvas “Apvārsnis 2020”, EUinvest Hub un Eiropas uzņēmumu tīkla ietvaros;

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2.a punkts (jauns)

16. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Sīki izstrādātus nosacījumus, kas jāievēro, lai tiesību subjektu varētu izraudzīties par Eiropas digitālās inovācijas centru, un veicamos uzdevumus saskaņo un publicē savlaicīgi, lai varētu pienācīgi sagatavot un īstenot darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Sīki izstrādātus nosacījumus, kas jāievēro, lai tiesību subjektu varētu izraudzīties par Eiropas digitālās inovācijas centru, un veicamos uzdevumus saskaņo un publicē savlaicīgi, lai varētu pienācīgi sagatavot un īstenot darbības;

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 3. punkts – ievaddaļa

16. pants – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija pieņem lēmumu par atlasītajiem subjektiem, kas veidos sākotnējo tīklu. Minētos subjektus Komisija atlasa no dalībvalstu izraudzītajiem kandidātsubjektiem, pamatojoties uz 2. punktā minētajiem kritērijiem un šādiem papildu kritērijiem: | 3.   Komisija pieņem lēmumu par atlasītajiem subjektiem, kas veidos sākotnējo tīklu. Minētos subjektus Komisija atlasa
  un skaidri nosaka
  no dalībvalstu izraudzītajiem kandidātsubjektiem, pamatojoties uz 2. punktā minētajiem kritērijiem un šādiem papildu kritērijiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija pieņem lēmumu par atlasītajiem subjektiem, kas veidos sākotnējo tīklu. Minētos subjektus Komisija atlasa no dalībvalstu izraudzītajiem kandidātsubjektiem, pamatojoties uz 2. punktā minētajiem kritērijiem un šādiem papildu kritērijiem:

3.   Komisija pieņem lēmumu par atlasītajiem subjektiem, kas veidos sākotnējo tīklu. Minētos subjektus Komisija atlasa
  un skaidri nosaka
  no dalībvalstu izraudzītajiem kandidātsubjektiem, pamatojoties uz 2. punktā minētajiem kritērijiem un šādiem papildu kritērijiem:

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

16. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | vajadzība nodrošināt, ka sākotnējais tīkls aptver vajadzības rūpniecības nozarēs un sabiedrības interešu jomās un nodrošina visaptverošu un līdzsvarotu ģeogrāfisko aptvērumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

vajadzība nodrošināt, ka sākotnējais tīkls aptver vajadzības rūpniecības nozarēs un sabiedrības interešu jomās un nodrošina visaptverošu un līdzsvarotu ģeogrāfisko aptvērumu.

| (b) | vajadzība nodrošināt, ka sākotnējais tīkls aptver vajadzības rūpniecības nozarēs un sabiedrības interešu jomās un nodrošina visaptverošu un līdzsvarotu ģeogrāfisko aptvērumu
  , uzlabojot konverģenci un sniedzot ieguldījumu plaisas mazināšanā starp kohēzijas valstīm un citām dalībvalstīm, un ka ģeogrāfiskā ziņā tiek samazināta digitālā plaisa
  . |
| --- | --- |

(b)

vajadzība nodrošināt, ka sākotnējais tīkls aptver vajadzības rūpniecības nozarēs un sabiedrības interešu jomās un nodrošina visaptverošu un līdzsvarotu ģeogrāfisko aptvērumu
  , uzlabojot konverģenci un sniedzot ieguldījumu plaisas mazināšanā starp kohēzijas valstīm un citām dalībvalstīm, un ka ģeogrāfiskā ziņā tiek samazināta digitālā plaisa
  .

, uzlabojot konverģenci un sniedzot ieguldījumu plaisas mazināšanā starp kohēzijas valstīm un citām dalībvalstīm, un ka ģeogrāfiskā ziņā tiek samazināta digitālā plaisa

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 4. punkts

16. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Papildu digitālās inovācijas centrus atlasa atklātā konkursa procedūrā, raugoties, lai tiktu nodrošināts pēc iespējas plašāks Eiropas ģeogrāfiskais aptvērums. Vienību skaits tīklā ir proporcionāls konkrēto dalībvalstu iedzīvotāju skaitam
  , un katrā dalībvalstī ir vismaz viens digitālās inovācijas centrs
  . Lai ņemtu vērā specifiskos ierobežojumus, ar ko saskaras ES tālākie reģioni,
  to vajadzībām
  var
  izraudzīties īpašus subjektus
  . | 4.   Papildu
  Eiropas
  digitālās inovācijas centrus atlasa atklātā
  un pārredzamā
  konkursa procedūrā, raugoties, lai tiktu nodrošināts pēc iespējas plašāks Eiropas ģeogrāfiskais aptvērums. Vienību skaits tīklā ir proporcionāls konkrēto dalībvalstu iedzīvotāju skaitam. Lai ņemtu vērā specifiskos ierobežojumus, ar ko saskaras ES tālākie reģioni,
  minētajos reģionos
  var
  izvēlēties papildu inovācijas centrus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Papildu digitālās inovācijas centrus atlasa atklātā konkursa procedūrā, raugoties, lai tiktu nodrošināts pēc iespējas plašāks Eiropas ģeogrāfiskais aptvērums. Vienību skaits tīklā ir proporcionāls konkrēto dalībvalstu iedzīvotāju skaitam
  , un katrā dalībvalstī ir vismaz viens digitālās inovācijas centrs
  . Lai ņemtu vērā specifiskos ierobežojumus, ar ko saskaras ES tālākie reģioni,
  to vajadzībām
  var
  izraudzīties īpašus subjektus
  .

4.   Papildu
  Eiropas
  digitālās inovācijas centrus atlasa atklātā
  un pārredzamā
  konkursa procedūrā, raugoties, lai tiktu nodrošināts pēc iespējas plašāks Eiropas ģeogrāfiskais aptvērums. Vienību skaits tīklā ir proporcionāls konkrēto dalībvalstu iedzīvotāju skaitam. Lai ņemtu vērā specifiskos ierobežojumus, ar ko saskaras ES tālākie reģioni,
  minētajos reģionos
  var
  izvēlēties papildu inovācijas centrus
  .

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 5. punkts

16. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   
  Digitālās
  inovācijas centri
  var saņemt
  finansējumu dotāciju formā. | 5.   
  Eiropas digitālās
  inovācijas centri
  ir skaidri jāidentificē ar īpašu norādi, un tie saņem
  finansējumu dotāciju formā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   
  Digitālās
  inovācijas centri
  var saņemt
  finansējumu dotāciju formā.

5.   
  Eiropas digitālās
  inovācijas centri
  ir skaidri jāidentificē ar īpašu norādi, un tie saņem
  finansējumu dotāciju formā.

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 6. punkts – ievaddaļa

16. pants – 6. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   
  Digitālās
  inovācijas centri, kuri saņem finansējumu, iesaistās programmas īstenošanā, proti: | 6.   
  Eiropas digitālās
  inovācijas centri, kuri saņem finansējumu, iesaistās programmas īstenošanā, proti: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   
  Digitālās
  inovācijas centri, kuri saņem finansējumu, iesaistās programmas īstenošanā, proti:

6.   
  Eiropas digitālās
  inovācijas centri, kuri saņem finansējumu, iesaistās programmas īstenošanā, proti:

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 6. punkts – a apakšpunkts

16. pants – 6. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | sniedz digitālās pārveides pakalpojumus (tai skaitā nodrošina testēšanas un eksperimentālās iekārtas), kuri orientēti uz MVU un vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem, arī nozarēs, kurās ir lēna digitālo un saistīto tehnoloģiju apguve; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

sniedz digitālās pārveides pakalpojumus (tai skaitā nodrošina testēšanas un eksperimentālās iekārtas), kuri orientēti uz MVU un vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem, arī nozarēs, kurās ir lēna digitālo un saistīto tehnoloģiju apguve;

| (a) | sniedz digitālās pārveides pakalpojumus
  un speciālās tehnoloģiskās zināšanas
  (tai skaitā nodrošina testēšanas un eksperimentālās iekārtas), kuri orientēti uz
  jaunuzņēmumiem,
  MVU un vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem, arī nozarēs, kurās ir lēna digitālo un saistīto tehnoloģiju apguve; |
| --- | --- |

(a)

sniedz digitālās pārveides pakalpojumus
  un speciālās tehnoloģiskās zināšanas
  (tai skaitā nodrošina testēšanas un eksperimentālās iekārtas), kuri orientēti uz
  jaunuzņēmumiem,
  MVU un vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem, arī nozarēs, kurās ir lēna digitālo un saistīto tehnoloģiju apguve;

un speciālās tehnoloģiskās zināšanas

jaunuzņēmumiem,

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 6. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

16. pants – 6. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | sniedz atbalstu uzņēmumiem, īpaši MVU un jaunuzņēmumiem, organizācijām un publiskās pārvaldes iestādēm, lai tie kļūtu konkurētspējīgāki un uzlabotu savus uzņēmējdarbības modeļus, izmantojot jaunās tehnoloģijas, uz kurām attiecas programma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

sniedz atbalstu uzņēmumiem, īpaši MVU un jaunuzņēmumiem, organizācijām un publiskās pārvaldes iestādēm, lai tie kļūtu konkurētspējīgāki un uzlabotu savus uzņēmējdarbības modeļus, izmantojot jaunās tehnoloģijas, uz kurām attiecas programma;

sniedz atbalstu uzņēmumiem, īpaši MVU un jaunuzņēmumiem, organizācijām un publiskās pārvaldes iestādēm, lai tie kļūtu konkurētspējīgāki un uzlabotu savus uzņēmējdarbības modeļus, izmantojot jaunās tehnoloģijas, uz kurām attiecas programma;

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 6. punkts – b apakšpunkts

16. pants – 6. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nodod speciālās zināšanas un zinātību starp reģioniem, it sevišķi savienojot tīklā MVU un vidējas kapitalizācijas uzņēmumus, kas veic uzņēmējdarbību kādā reģionā, ar tādiem citos reģionos izveidotiem digitālās inovācijas centriem, kuri ir vispiemērotākie attiecīgo pakalpojumu sniegšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

nodod speciālās zināšanas un zinātību starp reģioniem, it sevišķi savienojot tīklā MVU un vidējas kapitalizācijas uzņēmumus, kas veic uzņēmējdarbību kādā reģionā, ar tādiem citos reģionos izveidotiem digitālās inovācijas centriem, kuri ir vispiemērotākie attiecīgo pakalpojumu sniegšanai;

| (b) | nodod speciālās zināšanas un zinātību starp reģioniem, it sevišķi savienojot tīklā MVU
  , jaunuzņēmumus
  un vidējas kapitalizācijas uzņēmumus, kas veic uzņēmējdarbību kādā reģionā, ar tādiem citos reģionos izveidotiem
  Eiropas
  digitālās inovācijas centriem, kuri ir vispiemērotākie attiecīgo pakalpojumu sniegšanai;
  veicina prasmju, kopīgu iniciatīvu un labas prakses apmaiņu; |
| --- | --- |

(b)

nodod speciālās zināšanas un zinātību starp reģioniem, it sevišķi savienojot tīklā MVU
  , jaunuzņēmumus
  un vidējas kapitalizācijas uzņēmumus, kas veic uzņēmējdarbību kādā reģionā, ar tādiem citos reģionos izveidotiem
  Eiropas
  digitālās inovācijas centriem, kuri ir vispiemērotākie attiecīgo pakalpojumu sniegšanai;
  veicina prasmju, kopīgu iniciatīvu un labas prakses apmaiņu;

, jaunuzņēmumus

Eiropas

veicina prasmju, kopīgu iniciatīvu un labas prakses apmaiņu;

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 6. punkts – c apakšpunkts

16. pants – 6. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | sniedz tematiskus pakalpojumus (tai skaitā ar mākslīgo intelektu, augstas veiktspējas datošanu un kiberdrošību un uzticēšanos saistītus pakalpojumus) pārvaldes iestādēm, publiskā sektora organizācijām, MVU un vidēji liela kapitāla uzņēmumiem. Atsevišķi digitālās inovācijas centri var specializēties specifisku tematisko pakalpojumu sniegšanā un nesniegt visus šajā punktā minētos tematiskos pakalpojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

sniedz tematiskus pakalpojumus (tai skaitā ar mākslīgo intelektu, augstas veiktspējas datošanu un kiberdrošību un uzticēšanos saistītus pakalpojumus) pārvaldes iestādēm, publiskā sektora organizācijām, MVU un vidēji liela kapitāla uzņēmumiem. Atsevišķi digitālās inovācijas centri var specializēties specifisku tematisko pakalpojumu sniegšanā un nesniegt visus šajā punktā minētos tematiskos pakalpojumus;

| (c) | sniedz tematiskus pakalpojumus (tai skaitā ar mākslīgo intelektu, augstas veiktspējas datošanu un kiberdrošību un uzticēšanos saistītus pakalpojumus) pārvaldes iestādēm, publiskā sektora organizācijām, MVU
  , jaunuzņēmumiem
  un vidēji liela kapitāla uzņēmumiem. Atsevišķi
  Eiropas
  digitālās inovācijas centri var specializēties specifisku tematisko pakalpojumu sniegšanā un nesniegt visus šajā punktā minētos tematiskos pakalpojumus; |
| --- | --- |

(c)

sniedz tematiskus pakalpojumus (tai skaitā ar mākslīgo intelektu, augstas veiktspējas datošanu un kiberdrošību un uzticēšanos saistītus pakalpojumus) pārvaldes iestādēm, publiskā sektora organizācijām, MVU
  , jaunuzņēmumiem
  un vidēji liela kapitāla uzņēmumiem. Atsevišķi
  Eiropas
  digitālās inovācijas centri var specializēties specifisku tematisko pakalpojumu sniegšanā un nesniegt visus šajā punktā minētos tematiskos pakalpojumus;

, jaunuzņēmumiem

Eiropas

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 6.a punkts (jauns)

16. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Eiropas digitālās inovācijas centri var sadarboties arī ar Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu, jo īpaši ar EIT Digital, kā arī ar digitālās inovācijas centriem, kas izveidoti pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Eiropas digitālās inovācijas centri var sadarboties arī ar Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu, jo īpaši ar EIT Digital, kā arī ar digitālās inovācijas centriem, kas izveidoti pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”.

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 6.b punkts (jauns)

16. pants – 6.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.b
     
  Programmas ietvaros izveidotie Eiropas digitālās inovācijas centri var veikt to digitālās inovācijas centru darbības, kas izveidoti pētniecības un inovācijas pamatprogrammu ietvaros, tostarp EIT Digital inovāciju centru ietvaros. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.b
     
  Programmas ietvaros izveidotie Eiropas digitālās inovācijas centri var veikt to digitālās inovācijas centru darbības, kas izveidoti pētniecības un inovācijas pamatprogrammu ietvaros, tostarp EIT Digital inovāciju centru ietvaros.

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts

17. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, kuras palīdz sasniegt 3. pantā un 4. līdz 8. pantā minētos mērķus. | 1.   Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, kuras palīdz sasniegt 3. pantā un 4. līdz 8. pantā minētos mērķus
  saskaņā ar vispārīgajiem mērķiem, kas izklāstīti I pielikumā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, kuras palīdz sasniegt 3. pantā un 4. līdz 8. pantā minētos mērķus.

1.   Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, kuras palīdz sasniegt 3. pantā un 4. līdz 8. pantā minētos mērķus
  saskaņā ar vispārīgajiem mērķiem, kas izklāstīti I pielikumā
  .

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

18. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | programmas asociētajās trešās valstīs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

programmas asociētajās trešās valstīs;

| ii) | programmas asociētajās trešās valstīs
  saskaņā ar 10. un 12. pantu
  ; |
| --- | --- |

ii)

programmas asociētajās trešās valstīs
  saskaņā ar 10. un 12. pantu
  ;

saskaņā ar 10. un 12. pantu

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 3. punkts

18. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Tiesību subjekti, kuri veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kas nav programmas asociētā valsts, izņēmuma kārtā ir tiesīgi piedalīties atsevišķās darbībās, ja tas ir vajadzīgs programmas mērķu sasniegšanai
  . Fiziskas personas nav tiesīgas piedalīties; | 3.   Tiesību subjekti, kuri veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kas nav programmas asociētā valsts, izņēmuma kārtā ir tiesīgi piedalīties atsevišķās darbībās, ja tas ir vajadzīgs programmas mērķu sasniegšanai
  un ja tas nerada papildu drošības riskus Savienībai vai neliek apšaubīt Savienības stratēģisko autonomiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Tiesību subjekti, kuri veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kas nav programmas asociētā valsts, izņēmuma kārtā ir tiesīgi piedalīties atsevišķās darbībās, ja tas ir vajadzīgs programmas mērķu sasniegšanai
  . Fiziskas personas nav tiesīgas piedalīties;

3.   Tiesību subjekti, kuri veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kas nav programmas asociētā valsts, izņēmuma kārtā ir tiesīgi piedalīties atsevišķās darbībās, ja tas ir vajadzīgs programmas mērķu sasniegšanai
  un ja tas nerada papildu drošības riskus Savienībai vai neliek apšaubīt Savienības stratēģisko autonomiju.

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 4. punkts

18. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Fiziskas personas
  nav
  tiesīgas
  piedalīties, izņēmums ir
  dotācijas, ko piešķir saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 4 “Padziļinātas digitālās prasmes”. | 4.   Fiziskas personas
  var būt
  tiesīgas
  saņemt
  dotācijas, ko piešķir saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 4 “Padziļinātas digitālās prasmes”.
  Trešo valstu valstspiederīgie var būt tiesīgi piedalīties, ja viņi dzīvo Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Fiziskas personas
  nav
  tiesīgas
  piedalīties, izņēmums ir
  dotācijas, ko piešķir saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 4 “Padziļinātas digitālās prasmes”.

4.   Fiziskas personas
  var būt
  tiesīgas
  saņemt
  dotācijas, ko piešķir saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 4 “Padziļinātas digitālās prasmes”.
  Trešo valstu valstspiederīgie var būt tiesīgi piedalīties, ja viņi dzīvo Savienībā.

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. daļa

19. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programmas dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu. | Programmas dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu
  , un tās var segt 100 % attaisnoto izmaksu pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ, neskarot līdzfinansējuma principu, un saskaņā ar katra konkrētā mērķa specifikāciju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Programmas dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

Programmas dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu
  , un tās var segt 100 % attaisnoto izmaksu pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ, neskarot līdzfinansējuma principu, un saskaņā ar katra konkrētā mērķa specifikāciju
  .

, un tās var segt 100 % attaisnoto izmaksu pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ, neskarot līdzfinansējuma principu, un saskaņā ar katra konkrētā mērķa specifikāciju

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – ievaddaļa

20. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Piešķiršanas kritērijus nosaka darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ņemot vērā vismaz šādus elementus: | 1.   (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Piešķiršanas kritērijus nosaka darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ņemot vērā vismaz šādus elementus:

1.   (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – apakšpunkts

20. pants – 1. punkts – apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | attiecīgā gadījumā – ekonomiskā, sociālā, klimatiskā un
  vidiskā
  ietekme un
  pieejamība
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

attiecīgā gadījumā – ekonomiskā, sociālā, klimatiskā un
  vidiskā
  ietekme un
  pieejamība
  ;

vidiskā

pieejamība

| (e) | attiecīgā gadījumā ekonomiskā, sociālā, klimatiskā
  , vidiskā
  un
  sociālā
  ietekme
  , jo īpaši pieejamības
  un
  vienlīdzīgu iespēju veicināšana izglītībā un profesionālajā darbībā
  ; |
| --- | --- |

(e)

attiecīgā gadījumā ekonomiskā, sociālā, klimatiskā
  , vidiskā
  un
  sociālā
  ietekme
  , jo īpaši pieejamības
  un
  vienlīdzīgu iespēju veicināšana izglītībā un profesionālajā darbībā
  ;

, vidiskā

sociālā

, jo īpaši pieejamības

vienlīdzīgu iespēju veicināšana izglītībā un profesionālajā darbībā

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

20. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | attiecīgā gadījumā – līdzsvarots Savienības ģeogrāfiskais aptvērums, ietverot tālākos reģionus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

attiecīgā gadījumā – līdzsvarots Savienības ģeogrāfiskais aptvērums, ietverot tālākos reģionus;

| (g) | attiecīgā gadījumā – līdzsvarots Savienības ģeogrāfiskais aptvērums, ietverot tālākos reģionus
  , tostarp aizjūras zemes un teritorijas
  ; |
| --- | --- |

(g)

attiecīgā gadījumā – līdzsvarots Savienības ģeogrāfiskais aptvērums, ietverot tālākos reģionus
  , tostarp aizjūras zemes un teritorijas
  ;

, tostarp aizjūras zemes un teritorijas

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

20. pants – 1. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ha) | vajadzības gadījumā projekta rezultātu atkārtotas izmantošanas un pielāgošanas iespējas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ha)

(ha)

vajadzības gadījumā projekta rezultātu atkārtotas izmantošanas un pielāgošanas iespējas.

vajadzības gadījumā projekta rezultātu atkārtotas izmantošanas un pielāgošanas iespējas.

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – hb apakšpunkts (jauns)

20. pants – 1. punkts – hb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (hb) | attiecīgā gadījumā — sabiedriska nozīme; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(hb)

(hb)

attiecīgā gadījumā — sabiedriska nozīme;

attiecīgā gadījumā — sabiedriska nozīme;

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – hc apakšpunkts (jauns)

20. pants – 1. punkts – hc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (hc) | attiecīgā gadījumā — digitālās plaisas starp reģioniem, pilsoņiem vai uzņēmumiem samazināšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(hc)

(hc)

attiecīgā gadījumā — digitālās plaisas starp reģioniem, pilsoņiem vai uzņēmumiem samazināšana;

attiecīgā gadījumā — digitālās plaisas starp reģioniem, pilsoņiem vai uzņēmumiem samazināšana;

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. daļa

21. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Finansējuma apvienošanas darbības, par kurām pieņemts lēmums šajā programmā, īsteno saskaņā ar [InvestEU regula] un Finanšu regulas X sadaļu. | Finansējuma apvienošanas darbības, par kurām pieņemts lēmums šajā programmā, īsteno saskaņā ar [InvestEU regula] un Finanšu regulas X sadaļu.
  Izdevumu apjomam no šīs programmas, kas tiks apvienots ar finanšu instrumentu, jābūt neatmaksājamam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Finansējuma apvienošanas darbības, par kurām pieņemts lēmums šajā programmā, īsteno saskaņā ar [InvestEU regula] un Finanšu regulas X sadaļu.

Finansējuma apvienošanas darbības, par kurām pieņemts lēmums šajā programmā, īsteno saskaņā ar [InvestEU regula] un Finanšu regulas X sadaļu.
  Izdevumu apjomam no šīs programmas, kas tiks apvienots ar finanšu instrumentu, jābūt neatmaksājamam.

Izdevumu apjomam no šīs programmas, kas tiks apvienots ar finanšu instrumentu, jābūt neatmaksājamam.

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 2.a punkts (jauns)

22. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ja darbībai jau piešķirts citas Savienības programmas finansējums vai atbalsts no ES fonda vai ja tā saņēmusi šādu finansējumu vai atbalstu, šādu finansējumu vai atbalstu norāda programmas finansējuma saņemšanas pieteikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Ja darbībai jau piešķirts citas Savienības programmas finansējums vai atbalsts no ES fonda vai ja tā saņēmusi šādu finansējumu vai atbalstu, šādu finansējumu vai atbalstu norāda programmas finansējuma saņemšanas pieteikumā.

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 3. punkts

23. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Pirmā daudzgadu darba programma
  koncentrējas uz pielikumā izklāstītajām darbībām un nodrošina, ka ar to atbalstītās darbības neizstumj privāto finansējumu.
  Turpmākās darba programmas drīkst ietvert darbības, kas nav minētas pielikumā, ja tās ir saskanīgas ar šīs regulas mērķiem, kas noteikti [4.–8.] pantā. | 3.   
  Darba programmas
  koncentrējas uz
  I
  pielikumā izklāstītajām darbībām un nodrošina, ka ar to atbalstītās darbības neizstumj privāto finansējumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Pirmā daudzgadu darba programma
  koncentrējas uz pielikumā izklāstītajām darbībām un nodrošina, ka ar to atbalstītās darbības neizstumj privāto finansējumu.
  Turpmākās darba programmas drīkst ietvert darbības, kas nav minētas pielikumā, ja tās ir saskanīgas ar šīs regulas mērķiem, kas noteikti [4.–8.] pantā.

3.   
  Darba programmas
  koncentrējas uz
  I
  pielikumā izklāstītajām darbībām un nodrošina, ka ar to atbalstītās darbības neizstumj privāto finansējumu.

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 3.a punkts (jauns)

23. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27. pantu, lai grozītu I pielikumu nolūkā pārskatīt vai papildināt tajā minētās darbības atbilstīgi šīs regulas mērķiem, kā izklāstīts 4.–8. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27. pantu, lai grozītu I pielikumu nolūkā pārskatīt vai papildināt tajā minētās darbības atbilstīgi šīs regulas mērķiem, kā izklāstīts 4.–8. pantā.

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts

24. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Regulas II pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem uzrauga programmas īstenošanu un virzību uz 3. pantā noteikto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu. | 1.   Regulas II pielikumā ir noteikti
  izmērāmi
  rādītāji, ar kuriem uzrauga programmas īstenošanu un virzību uz 3. pantā noteikto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Regulas II pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem uzrauga programmas īstenošanu un virzību uz 3. pantā noteikto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu.

1.   Regulas II pielikumā ir noteikti
  izmērāmi
  rādītāji, ar kuriem uzrauga programmas īstenošanu un virzību uz 3. pantā noteikto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu.

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 1.a punkts (jauns)

24. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija nosaka metodiku, ar ko noteikt izmērāmus rādītājus, kuri ir vajadzīgi, lai precīzi novērtētu progresu virzībā uz 3. panta 1. punktā izklāstīto vispārīgo mērķu sasniegšanu. Pamatojoties uz šo metodiku, Komisija vēlākais līdz 2021. gada 1. janvārim papildina III pielikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Komisija nosaka metodiku, ar ko noteikt izmērāmus rādītājus, kuri ir vajadzīgi, lai precīzi novērtētu progresu virzībā uz 3. panta 1. punktā izklāstīto vispārīgo mērķu sasniegšanu. Pamatojoties uz šo metodiku, Komisija vēlākais līdz 2021. gada 1. janvārim papildina III pielikumu.

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 2. punkts

24. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta programmas virzība uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27. pantu attiecībā uz II pielikuma grozījumiem, lai vajadzības gadījumā pārskatītu un/vai papildinātu rādītājus un papildinātu šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas satvara izveidi. | 2.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta programmas virzība uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27. pantu attiecībā uz II pielikuma grozījumiem, lai vajadzības gadījumā pārskatītu un/vai papildinātu
  izmērāmus
  rādītājus un papildinātu šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas satvara izveidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta programmas virzība uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27. pantu attiecībā uz II pielikuma grozījumiem, lai vajadzības gadījumā pārskatītu un/vai papildinātu rādītājus un papildinātu šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas satvara izveidi.

2.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta programmas virzība uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27. pantu attiecībā uz II pielikuma grozījumiem, lai vajadzības gadījumā pārskatītu un/vai papildinātu
  izmērāmus
  rādītājus un papildinātu šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas satvara izveidi.

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 3. punkts

24. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Sistēma ziņošanai par veikumu nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības. | 3.   Sistēma ziņošanai par veikumu nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati
  ir piemēroti padziļinātai analīzei par gūto progresu un pieredzētajiem sarežģījumiem, un
  tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Sistēma ziņošanai par veikumu nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

3.   Sistēma ziņošanai par veikumu nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati
  ir piemēroti padziļinātai analīzei par gūto progresu un pieredzētajiem sarežģījumiem, un
  tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 4. punkts

24. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   
  Pēc iespējas
  izmanto oficiālo ES statistiku, piemēram, regulārus IKT statistiskos apsekojumus. Par statistikas rādītājiem, kurus izmantos programmas īstenošanas un digitālās pārveides progresa uzraudzībai, to sākotnējā un turpmākā izstrādē apspriežas ar valstu statistikas institūtiem un kopā ar Eurostat iesaista to izstrādē. | 4.   
  Lai risinātu ar programmu “Digitālā Eiropa” saistītu datu par reģioniem trūkumu, maksimāli efektīvi
  izmanto oficiālo ES statistiku, piemēram, regulārus IKT statistiskos apsekojumus
  , kā arī NUTS-2 līmenī savāktās DESI datu kopas
  . Par statistikas rādītājiem, kurus izmantos programmas īstenošanas un digitālās pārveides progresa uzraudzībai, to sākotnējā un turpmākā izstrādē apspriežas ar valstu statistikas institūtiem un kopā ar Eurostat iesaista to izstrādē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   
  Pēc iespējas
  izmanto oficiālo ES statistiku, piemēram, regulārus IKT statistiskos apsekojumus. Par statistikas rādītājiem, kurus izmantos programmas īstenošanas un digitālās pārveides progresa uzraudzībai, to sākotnējā un turpmākā izstrādē apspriežas ar valstu statistikas institūtiem un kopā ar Eurostat iesaista to izstrādē.

4.   
  Lai risinātu ar programmu “Digitālā Eiropa” saistītu datu par reģioniem trūkumu, maksimāli efektīvi
  izmanto oficiālo ES statistiku, piemēram, regulārus IKT statistiskos apsekojumus
  , kā arī NUTS-2 līmenī savāktās DESI datu kopas
  . Par statistikas rādītājiem, kurus izmantos programmas īstenošanas un digitālās pārveides progresa uzraudzībai, to sākotnējā un turpmākā izstrādē apspriežas ar valstu statistikas institūtiem un kopā ar Eurostat iesaista to izstrādē.

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – virsraksts

25. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izvērtēšana | Programmas
  izvērtēšana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izvērtēšana

Programmas
  izvērtēšana

Programmas

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts

25. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Izvērtējumus veic savlaicīgi
  ,
  lai to rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā
  . | 1.   
  Komisija nodrošina programmas regulāru uzraudzību un ārējos izvērtējumus, balstoties jo īpaši uz sistēmu ziņošanai par veikumu, kā minēts 24. panta 3. punktā. Izvērtējumos paredz arī kvalitatīvu novērtējumu par progresu, kas panākts virzībā uz 3. panta 1. punktā noteikto vispārīgo mērķu sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Izvērtējumus veic savlaicīgi
  ,
  lai to rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā
  .

1.   
  Komisija nodrošina programmas regulāru uzraudzību un ārējos izvērtējumus, balstoties jo īpaši uz sistēmu ziņošanai par veikumu, kā minēts 24. panta 3. punktā. Izvērtējumos paredz arī kvalitatīvu novērtējumu par progresu, kas panākts virzībā uz 3. panta 1. punktā noteikto vispārīgo mērķu sasniegšanu.

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 2. punkts

25. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Programmas
  starpposma
  izvērtējumu veic
  ,
  tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma
  . | 2.   
  Papildus programmas regulārai uzraudzībai Komisija sagatavo
  starpposma
  novērtējuma ziņojumu
  ,
  ko iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ne vēlāk kā


  2024. gada 31
  . 
  decembrī


  . Starpposma izvērtējumā izklāsta secinājumus, kas vajadzīgi, lai pieņemtu lēmumu par Programmas turpināšanu pēc 2027. gada un tās mērķiem. |
| | Ar starpposma novērtējumu jāiepazīstina Eiropas Parlaments. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Programmas
  starpposma
  izvērtējumu veic
  ,
  tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma
  .

2.   
  Papildus programmas regulārai uzraudzībai Komisija sagatavo
  starpposma
  novērtējuma ziņojumu
  ,
  ko iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ne vēlāk kā


  2024. gada 31
  . 
  decembrī


  . Starpposma izvērtējumā izklāsta secinājumus, kas vajadzīgi, lai pieņemtu lēmumu par Programmas turpināšanu pēc 2027. gada un tās mērķiem.

Ar starpposma novērtējumu jāiepazīstina Eiropas Parlaments.

Ar starpposma novērtējumu jāiepazīstina Eiropas Parlaments.

Grozījums Nr. 171

Grozījums Nr. 171

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 3. punkts

25. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic programmas galīgo izvērtēšanu
  . | 3.   
  Balstoties uz ārēju un neatkarīgu galīgo novērtējumu, Komisija izstrādā pamatprogrammas galīgo izvērtēšanas ziņojumu, kurā izanalizē tās ilgtermiņa ietekmi un ilgtspēju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic programmas galīgo izvērtēšanu
  .

3.   
  Balstoties uz ārēju un neatkarīgu galīgo novērtējumu, Komisija izstrādā pamatprogrammas galīgo izvērtēšanas ziņojumu, kurā izanalizē tās ilgtermiņa ietekmi un ilgtspēju
  .

Grozījums Nr. 172

Grozījums Nr. 172

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 4.a punkts (jauns)

25. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Ne vēlāk kā 2030. gada 31. decembrī Komisija 3. punktā minēto galīgo izvērtēšanas ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4a.
     
  Ne vēlāk kā 2030. gada 31. decembrī Komisija 3. punktā minēto galīgo izvērtēšanas ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

Grozījums Nr. 173

Grozījums Nr. 173

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 5. punkts

25. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.
     
  Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 174

Grozījums Nr. 174

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 4. punkts

26. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Kontroles sistēmā revīzijas stratēģijas pamatā
  var būt
  izdevumu reprezentatīvas izlases finanšu revīzija. Šādu reprezentatīvu izlasi papildina ar atlasi, kuras pamatā ir ar izdevumiem saistītu risku novērtējums. | 4.   Kontroles sistēmā revīzijas stratēģijas pamatā
  ir vismaz
  izdevumu reprezentatīvas izlases finanšu revīzija. Šādu reprezentatīvu izlasi papildina ar atlasi, kuras pamatā ir ar izdevumiem saistītu risku novērtējums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Kontroles sistēmā revīzijas stratēģijas pamatā
  var būt
  izdevumu reprezentatīvas izlases finanšu revīzija. Šādu reprezentatīvu izlasi papildina ar atlasi, kuras pamatā ir ar izdevumiem saistītu risku novērtējums.

4.   Kontroles sistēmā revīzijas stratēģijas pamatā
  ir vismaz
  izdevumu reprezentatīvas izlases finanšu revīzija. Šādu reprezentatīvu izlasi papildina ar atlasi, kuras pamatā ir ar izdevumiem saistītu risku novērtējums.

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts

27. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt 24. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim. | 2.   Pilnvaras pieņemt
  23. un
  24. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt 24. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim.

2.   Pilnvaras pieņemt
  23. un
  24. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim.

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 3. punkts

27. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 24. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. | 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  23. un
  24. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 24. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  23. un
  24. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 6. punkts

27. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Saskaņā ar 24. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. | 6.   Saskaņā ar
  23. un
  24. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Saskaņā ar 24. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

6.   Saskaņā ar
  23. un
  24. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 1. punkts

29. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. | 1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir
  patiesa,
  konsekventa, lietderīga un samērīga. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir
  patiesa,
  konsekventa, lietderīga un samērīga.

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 2. punkts

29. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar [3.] pantā minētajiem mērķiem. | 2.   Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus.
  Tā arī nodrošina saskaņotu informāciju un potenciālo kandidātu piekļuvi Savienības finansējumam digitālajā jomā.
  Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar [3.] pantā minētajiem mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar [3.] pantā minētajiem mērķiem.

2.   Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus.
  Tā arī nodrošina saskaņotu informāciju un potenciālo kandidātu piekļuvi Savienības finansējumam digitālajā jomā.
  Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar [3.] pantā minētajiem mērķiem.

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pielikums – 1. sadaļa – 2. daļa – 1. punkts

1.

pielikums – 1. sadaļa – 2. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | kopīga iepirkuma satvaru integrētam pasaules klases augstas veiktspējas datošanas tīklam, ietverot eksalīmeņa superdatošanas un datu infrastruktūru
  Tas
  būs nekomerciāli pieejams publiskā un privātā sektora lietotājiem un publiskā sektora finansētas pētniecības vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

kopīga iepirkuma satvaru integrētam pasaules klases augstas veiktspējas datošanas tīklam, ietverot eksalīmeņa superdatošanas un datu infrastruktūru
  Tas
  būs nekomerciāli pieejams publiskā un privātā sektora lietotājiem un publiskā sektora finansētas pētniecības vajadzībām;

Tas

| 1. | kopīga iepirkuma satvaru integrētam pasaules klases augstas veiktspējas datošanas tīklam, ietverot eksalīmeņa superdatošanas un datu infrastruktūru
  . Tā
  būs
  pieejama uzņēmumiem un publiskās pārvaldes iestādēm, un
  nekomerciāli pieejams — publiskā un privātā sektora lietotājiem un publiskā sektora finansētas pētniecības vajadzībām; |
| --- | --- |

1.

kopīga iepirkuma satvaru integrētam pasaules klases augstas veiktspējas datošanas tīklam, ietverot eksalīmeņa superdatošanas un datu infrastruktūru
  . Tā
  būs
  pieejama uzņēmumiem un publiskās pārvaldes iestādēm, un
  nekomerciāli pieejams — publiskā un privātā sektora lietotājiem un publiskā sektora finansētas pētniecības vajadzībām;

. Tā

pieejama uzņēmumiem un publiskās pārvaldes iestādēm, un

Grozījums Nr. 181

Grozījums Nr. 181

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pielikums – 1. sadaļa – 2. daļa – 6. punkts

1.

pielikums – 1. sadaļa – 2. daļa – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6. | izmantošanai gatavu / strādājošu tehnoloģiju izvēršanu: pētniecības un inovācijas ceļā radīto superdatošanas pakalpojumu izvēršanu nolūkā izveidot integrētu Eiropas augstas veiktspējas datošanas ekosistēmu, kas aptvertu visus zinātniskās un rūpnieciskās vērtību ķēdes segmentus (aparatūra, programmatūra, lietotnes, pakalpojumi, starpsavienojumi un padziļinātas digitālās prasmes). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.

izmantošanai gatavu / strādājošu tehnoloģiju izvēršanu: pētniecības un inovācijas ceļā radīto superdatošanas pakalpojumu izvēršanu nolūkā izveidot integrētu Eiropas augstas veiktspējas datošanas ekosistēmu, kas aptvertu visus zinātniskās un rūpnieciskās vērtību ķēdes segmentus (aparatūra, programmatūra, lietotnes, pakalpojumi, starpsavienojumi un padziļinātas digitālās prasmes).

| 6. | izmantošanai gatavu / strādājošu tehnoloģiju izvēršanu: pētniecības un inovācijas ceļā radīto superdatošanas pakalpojumu
  , it īpaši jauno tehnoloģiju, kurām iepriekš piešķirts vai patlaban tiek izmantots Savienības finansējums,
  izvēršanu nolūkā izveidot integrētu Eiropas augstas veiktspējas datošanas ekosistēmu, kas aptvertu visus zinātniskās un rūpnieciskās vērtību ķēdes segmentus (aparatūra, programmatūra, lietotnes, pakalpojumi, starpsavienojumi un padziļinātas digitālās prasmes). |
| --- | --- |

6.

izmantošanai gatavu / strādājošu tehnoloģiju izvēršanu: pētniecības un inovācijas ceļā radīto superdatošanas pakalpojumu
  , it īpaši jauno tehnoloģiju, kurām iepriekš piešķirts vai patlaban tiek izmantots Savienības finansējums,
  izvēršanu nolūkā izveidot integrētu Eiropas augstas veiktspējas datošanas ekosistēmu, kas aptvertu visus zinātniskās un rūpnieciskās vērtību ķēdes segmentus (aparatūra, programmatūra, lietotnes, pakalpojumi, starpsavienojumi un padziļinātas digitālās prasmes).

, it īpaši jauno tehnoloģiju, kurām iepriekš piešķirts vai patlaban tiek izmantots Savienības finansējums,

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pielikums – 2. sadaļa – 1. daļa

1.

pielikums – 2. sadaļa – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programma veido un nostiprina mākslīgā intelekta pamatspējas Eiropā, tai skaitā datu resursus un algoritmu krātuves, un dara tās pieejamas visiem uzņēmumiem un publiskās pārvaldes iestādēm, kā arī nostiprina un savieno tīklā mākslīgā intelekta testēšanas un eksperimentu iekārtas dalībvalstīs. | Programma veido un nostiprina mākslīgā intelekta
  un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju
  pamatspējas Eiropā, tai skaitā datu resursus un algoritmu krātuves, un dara tās pieejamas visiem uzņēmumiem un publiskās pārvaldes iestādēm, kā arī nostiprina un savieno tīklā mākslīgā intelekta testēšanas un eksperimentu iekārtas dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Programma veido un nostiprina mākslīgā intelekta pamatspējas Eiropā, tai skaitā datu resursus un algoritmu krātuves, un dara tās pieejamas visiem uzņēmumiem un publiskās pārvaldes iestādēm, kā arī nostiprina un savieno tīklā mākslīgā intelekta testēšanas un eksperimentu iekārtas dalībvalstīs.

Programma veido un nostiprina mākslīgā intelekta
  un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju
  pamatspējas Eiropā, tai skaitā datu resursus un algoritmu krātuves, un dara tās pieejamas visiem uzņēmumiem un publiskās pārvaldes iestādēm, kā arī nostiprina un savieno tīklā mākslīgā intelekta testēšanas un eksperimentu iekārtas dalībvalstīs.

un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju

Grozījums Nr. 183

Grozījums Nr. 183

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pielikums – 4. sadaļa – 1. daļa

1.

pielikums – 4. sadaļa – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programma atbalsta padziļinātu digitālo prasmju vieglu pieejamību pašreizējam un nākotnes darbaspēkam, jo īpaši augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta, sadalīto virsgrāmatu (piem., blokķēžu) un kiberdrošības jomā, piedāvājot studentiem, augstskolu nesen absolvējušajiem un pašreizējiem darba ņēmējiem neatkarīgi no to atrašanās vietas apgūt un pilnveidot šīs prasmes. | Programma atbalsta padziļinātu digitālo prasmju vieglu pieejamību
  un apguves iespējas
  pašreizējam un nākotnes darbaspēkam, jo īpaši augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta, sadalīto virsgrāmatu (piem., blokķēžu) un kiberdrošības jomā, piedāvājot studentiem, augstskolu nesen absolvējušajiem
  , visu vecumu iedzīvotājiem, kam nepieciešama kvalifikācijas celšana, darba meklētājiem
  un pašreizējiem darba ņēmējiem neatkarīgi no to atrašanās vietas apgūt un pilnveidot šīs prasmes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Programma atbalsta padziļinātu digitālo prasmju vieglu pieejamību pašreizējam un nākotnes darbaspēkam, jo īpaši augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta, sadalīto virsgrāmatu (piem., blokķēžu) un kiberdrošības jomā, piedāvājot studentiem, augstskolu nesen absolvējušajiem un pašreizējiem darba ņēmējiem neatkarīgi no to atrašanās vietas apgūt un pilnveidot šīs prasmes.

Programma atbalsta padziļinātu digitālo prasmju vieglu pieejamību
  un apguves iespējas
  pašreizējam un nākotnes darbaspēkam, jo īpaši augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta, sadalīto virsgrāmatu (piem., blokķēžu) un kiberdrošības jomā, piedāvājot studentiem, augstskolu nesen absolvējušajiem
  , visu vecumu iedzīvotājiem, kam nepieciešama kvalifikācijas celšana, darba meklētājiem
  un pašreizējiem darba ņēmējiem neatkarīgi no to atrašanās vietas apgūt un pilnveidot šīs prasmes.

un apguves iespējas

, visu vecumu iedzīvotājiem, kam nepieciešama kvalifikācijas celšana, darba meklētājiem

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pielikums – 4. sadaļa – 2. daļa – 1. punkts

1.

pielikums – 4. sadaļa – 2. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | piekļuvi apmācībai uz vietas darbā, stažējoties kompetences centros un uzņēmumos, kas plaši ievieš progresīvās tehnoloģijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

piekļuvi apmācībai uz vietas darbā, stažējoties kompetences centros un uzņēmumos, kas plaši ievieš progresīvās tehnoloģijas;

| 1. | piekļuvi apmācībai uz vietas darbā
  un jaukta tipa mācīšanās iespējām
  , stažējoties kompetences centros un uzņēmumos, kas plaši ievieš progresīvās tehnoloģijas; |
| --- | --- |

1.

piekļuvi apmācībai uz vietas darbā
  un jaukta tipa mācīšanās iespējām
  , stažējoties kompetences centros un uzņēmumos, kas plaši ievieš progresīvās tehnoloģijas;

un jaukta tipa mācīšanās iespējām

Grozījums Nr. 185

Grozījums Nr. 185

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pielikums – 4. sadaļa – 4. daļa

1.

pielikums – 4. sadaļa – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Visas intervences tiks izstrādātas un īstenotas galvenokārt izmantojot digitālās inovācijas centrus, kas definēti
  15
  . pantā. | Visas intervences tiks izstrādātas un īstenotas galvenokārt izmantojot digitālās inovācijas centrus, kas definēti
  16
  . pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Visas intervences tiks izstrādātas un īstenotas galvenokārt izmantojot digitālās inovācijas centrus, kas definēti
  15
  . pantā.

15

Visas intervences tiks izstrādātas un īstenotas galvenokārt izmantojot digitālās inovācijas centrus, kas definēti
  16
  . pantā.

16

Grozījums Nr. 186

Grozījums Nr. 186

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pielikums – 5. sadaļa – I daļa – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts

1.

pielikums – 5. sadaļa – I daļa – 1. punkts – 1.2. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.2. | atbalstīt saskanīgas pārrobežu digitālo pakalpojumu infrastruktūras ekosistēmas izstrādi, pilotēšanu, izvēršanu, uzturēšanu un veicināšanu un sekmēt gludus pilncikla, drošus, sadarbspējīgus un daudzvalodīgus pārrobežu vai starpnozaru risinājumus un kopīgus satvarus publiskajā pārvaldē. Te ietilpst arī ietekmes un ieguvumu novērtēšanas metodika; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.2.

atbalstīt saskanīgas pārrobežu digitālo pakalpojumu infrastruktūras ekosistēmas izstrādi, pilotēšanu, izvēršanu, uzturēšanu un veicināšanu un sekmēt gludus pilncikla, drošus, sadarbspējīgus un daudzvalodīgus pārrobežu vai starpnozaru risinājumus un kopīgus satvarus publiskajā pārvaldē. Te ietilpst arī ietekmes un ieguvumu novērtēšanas metodika;

| 1.2. | atbalstīt saskanīgas pārrobežu digitālo pakalpojumu infrastruktūras ekosistēmas izstrādi, pilotēšanu, izvēršanu, uzturēšanu
  , paplašināšanu
  un veicināšanu un sekmēt gludus pilncikla, drošus, sadarbspējīgus un daudzvalodīgus pārrobežu vai starpnozaru risinājumus un kopīgus satvarus publiskajā pārvaldē. Te ietilpst arī ietekmes un ieguvumu novērtēšanas metodika; |
| --- | --- |

1.2.

atbalstīt saskanīgas pārrobežu digitālo pakalpojumu infrastruktūras ekosistēmas izstrādi, pilotēšanu, izvēršanu, uzturēšanu
  , paplašināšanu
  un veicināšanu un sekmēt gludus pilncikla, drošus, sadarbspējīgus un daudzvalodīgus pārrobežu vai starpnozaru risinājumus un kopīgus satvarus publiskajā pārvaldē. Te ietilpst arī ietekmes un ieguvumu novērtēšanas metodika;

, paplašināšanu

Grozījums Nr. 187

Grozījums Nr. 187

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pielikums – 5. sadaļa – I daļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts

1.

pielikums – 5. sadaļa – I daļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.1. | nodrošināt, ka visi ES iedzīvotāji var kopīgot, izmantot un pārvaldīt savus personīgos medicīniskos datus un piekļūt tiem droši pāri robežām neatkarīgi no atrašanās vietas vai datu atrašanās vietas; pabeigt e-veselības digitālo pakalpojumu infrastruktūras izveidi un to papildināt ar jauniem digitālajiem pakalpojumiem, atbalstīt elektroniskiem medicīniskajiem datiem domāta Eiropas apmaiņas formāta izvēršanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.1.

2.1.

nodrošināt, ka visi ES iedzīvotāji var kopīgot, izmantot un pārvaldīt savus personīgos medicīniskos datus un piekļūt tiem droši pāri robežām neatkarīgi no atrašanās vietas vai datu atrašanās vietas; pabeigt e-veselības digitālo pakalpojumu infrastruktūras izveidi un to papildināt ar jauniem digitālajiem pakalpojumiem, atbalstīt elektroniskiem medicīniskajiem datiem domāta Eiropas apmaiņas formāta izvēršanu;

| 2.1. | nodrošināt, ka visi ES iedzīvotāji var kopīgot, izmantot un pārvaldīt savus personīgos medicīniskos datus un piekļūt tiem droši
  un tādā veidā, kas nodrošina viņu privātumu,
  pāri robežām neatkarīgi no atrašanās vietas vai datu atrašanās vietas; pabeigt e-veselības digitālo pakalpojumu infrastruktūras izveidi un to papildināt ar jauniem digitālajiem pakalpojumiem, atbalstīt elektroniskiem medicīniskajiem datiem domāta Eiropas apmaiņas formāta izvēršanu; |
| --- | --- |

2.1.

nodrošināt, ka visi ES iedzīvotāji var kopīgot, izmantot un pārvaldīt savus personīgos medicīniskos datus un piekļūt tiem droši
  un tādā veidā, kas nodrošina viņu privātumu,
  pāri robežām neatkarīgi no atrašanās vietas vai datu atrašanās vietas; pabeigt e-veselības digitālo pakalpojumu infrastruktūras izveidi un to papildināt ar jauniem digitālajiem pakalpojumiem, atbalstīt elektroniskiem medicīniskajiem datiem domāta Eiropas apmaiņas formāta izvēršanu;

un tādā veidā, kas nodrošina viņu privātumu,

Grozījums Nr. 188

Grozījums Nr. 188

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pielikums – 5. sadaļa – I daļa – 3. punkts

1.

pielikums – 5. sadaļa – I daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Tiesu sistēma: nodrošināt gludu un drošu pārrobežu elektronisko saziņu tiesu sistēmā un starp tiesu iestādēm un citām kompetentām struktūrām civiltiesiskajās un krimināltiesiskajās procedūrās; uzlabot iedzīvotāju, uzņēmumu, praktizējošo juristu un tiesu iestāžu darbinieku piekļuvi tiesai un juridiskai informācijai un procedūrām, izmantojot semantiski savietojamus starpsavienojumus ar
  valstu
  datubāzēm un reģistriem, kā arī sekmējot ārpustiesas strīdu izšķiršanu tiešsaistē; veicināt tādu inovatīvu, tiesām un praktizējošiem juristiem domātu mākslīgā intelekta risinājumos balstītu tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu, kuras palīdzētu racionalizēt un paātrināt procedūras (piemēram, juridisko tehnoloģiju lietotnes). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

Tiesu sistēma: nodrošināt gludu un drošu pārrobežu elektronisko saziņu tiesu sistēmā un starp tiesu iestādēm un citām kompetentām struktūrām civiltiesiskajās un krimināltiesiskajās procedūrās; uzlabot iedzīvotāju, uzņēmumu, praktizējošo juristu un tiesu iestāžu darbinieku piekļuvi tiesai un juridiskai informācijai un procedūrām, izmantojot semantiski savietojamus starpsavienojumus ar
  valstu
  datubāzēm un reģistriem, kā arī sekmējot ārpustiesas strīdu izšķiršanu tiešsaistē; veicināt tādu inovatīvu, tiesām un praktizējošiem juristiem domātu mākslīgā intelekta risinājumos balstītu tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu, kuras palīdzētu racionalizēt un paātrināt procedūras (piemēram, juridisko tehnoloģiju lietotnes).

valstu

| 3. | Tiesu sistēma: nodrošināt gludu un drošu pārrobežu elektronisko saziņu tiesu sistēmā un starp tiesu iestādēm un citām kompetentām struktūrām civiltiesiskajās un krimināltiesiskajās procedūrās; uzlabot iedzīvotāju, uzņēmumu, praktizējošo juristu un tiesu iestāžu darbinieku piekļuvi tiesai un juridiskai informācijai un procedūrām, izmantojot semantiski savietojamus starpsavienojumus ar datubāzēm un reģistriem, kā arī sekmējot ārpustiesas strīdu izšķiršanu tiešsaistē; veicināt tādu inovatīvu, tiesām un praktizējošiem juristiem domātu mākslīgā intelekta risinājumos balstītu tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu, kuras palīdzētu racionalizēt un paātrināt procedūras (piemēram, juridisko tehnoloģiju lietotnes). |
| --- | --- |

3.

Tiesu sistēma: nodrošināt gludu un drošu pārrobežu elektronisko saziņu tiesu sistēmā un starp tiesu iestādēm un citām kompetentām struktūrām civiltiesiskajās un krimināltiesiskajās procedūrās; uzlabot iedzīvotāju, uzņēmumu, praktizējošo juristu un tiesu iestāžu darbinieku piekļuvi tiesai un juridiskai informācijai un procedūrām, izmantojot semantiski savietojamus starpsavienojumus ar datubāzēm un reģistriem, kā arī sekmējot ārpustiesas strīdu izšķiršanu tiešsaistē; veicināt tādu inovatīvu, tiesām un praktizējošiem juristiem domātu mākslīgā intelekta risinājumos balstītu tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu, kuras palīdzētu racionalizēt un paātrināt procedūras (piemēram, juridisko tehnoloģiju lietotnes).

Grozījums Nr. 189

Grozījums Nr. 189

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pielikums – 5. sadaļa – I daļa – 4. punkts

1.

pielikums – 5. sadaļa – I daļa – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. | Transports, enerģētika un vide: izvērst decentralizētus risinājumus un infrastruktūras, kas vajadzīgi plaša mēroga digitālajām lietotnēm (piemēram, viedās pilsētas
  vai
  viedie lauku apvidi), lai atbalstītu transporta, enerģētikas un vides rīcībpolitikas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.

Transports, enerģētika un vide: izvērst decentralizētus risinājumus un infrastruktūras, kas vajadzīgi plaša mēroga digitālajām lietotnēm (piemēram, viedās pilsētas
  vai
  viedie lauku apvidi), lai atbalstītu transporta, enerģētikas un vides rīcībpolitikas.

vai

| 4. | Transports, enerģētika un vide: izvērst decentralizētus risinājumus un infrastruktūras, kas vajadzīgi plaša mēroga digitālajām lietotnēm (piemēram, viedās pilsētas, viedie lauku apvidi
  vai tālākie reģioni
  ), lai atbalstītu transporta, enerģētikas un vides rīcībpolitikas. |
| --- | --- |

4.

Transports, enerģētika un vide: izvērst decentralizētus risinājumus un infrastruktūras, kas vajadzīgi plaša mēroga digitālajām lietotnēm (piemēram, viedās pilsētas, viedie lauku apvidi
  vai tālākie reģioni
  ), lai atbalstītu transporta, enerģētikas un vides rīcībpolitikas.

vai tālākie reģioni

Grozījums Nr. 190

Grozījums Nr. 190

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pielikums – 5. sadaļa – II daļa – virsraksts

1.

pielikums – 5. sadaļa – II daļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| II | Sākotnējās darbības, kas saistītas ar rūpniecības digitalizāciju |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

II

Sākotnējās darbības, kas saistītas ar rūpniecības digitalizāciju

| II | (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.) |
| --- | --- |

II

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 191

Grozījums Nr. 191

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pielikums – 2. sadaļa – 2.2. punkts

2.

pielikums – 2. sadaļa – 2.2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.2. | To uzņēmumu un organizāciju skaits, kuri
  izmanto
  mākslīgo intelektu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.2.

To uzņēmumu un organizāciju skaits, kuri
  izmanto
  mākslīgo intelektu

izmanto

| 2.2. | To uzņēmumu un organizāciju skaits, kuri
  testē un izmēģina
  mākslīgo intelektu
  sadarbībā ar digitālās inovācijas centriem |
| --- | --- |

2.2.

To uzņēmumu un organizāciju skaits, kuri
  testē un izmēģina
  mākslīgo intelektu
  sadarbībā ar digitālās inovācijas centriem

testē un izmēģina

sadarbībā ar digitālās inovācijas centriem

Grozījums Nr. 192

Grozījums Nr. 192

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pielikums – 2. sadaļa – 2.2.a punkts (jauns)

2.

pielikums – 2. sadaļa – 2.2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.2.a | To konkrēto programmas atbalstīto mākslīgā intelekta lietojumprogrammu skaits, kas šobrīd ir pārdošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.2.a

2.2.a

To konkrēto programmas atbalstīto mākslīgā intelekta lietojumprogrammu skaits, kas šobrīd ir pārdošanā.

Grozījums Nr. 193

Grozījums Nr. 193

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pielikums – 4. sadaļa – 4.1. punkts

2.

pielikums – 4. sadaļa – 4.1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.1. | Apmācīto
  un strādājošo IKT speciālistu skaits |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.1.

Apmācīto
  un strādājošo IKT speciālistu skaits

Apmācīto

| 4.1. | Ik gadu apmācīto
  un strādājošo IKT speciālistu skaits
  Savienībā |
| --- | --- |

4.1.

Ik gadu apmācīto
  un strādājošo IKT speciālistu skaits
  Savienībā

Ik gadu apmācīto

Savienībā

Grozījums Nr. 194

Grozījums Nr. 194

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pielikums – 4. sadaļa – 4.2. punkts

2.

pielikums – 4. sadaļa – 4.2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.2. | To uzņēmumu skaits, kuriem ir grūtības pieņemt darbā IKT speciālistus |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.2.

To uzņēmumu skaits, kuriem ir grūtības pieņemt darbā IKT speciālistus

| 4.2. | To uzņēmumu
  ikgadējais
  skaits, kuriem
  Savienībā
  ir grūtības pieņemt darbā IKT speciālistus |
| --- | --- |

4.2.

To uzņēmumu
  ikgadējais
  skaits, kuriem
  Savienībā
  ir grūtības pieņemt darbā IKT speciālistus

ikgadējais

Savienībā

Grozījums Nr. 195

Grozījums Nr. 195

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pielikums – 4. sadaļa – 4.2.b punkts (jauns)

2.

pielikums – 4. sadaļa – 4.2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.2.b | To studentu, absolventu un bezdarbnieku, kas uzlabojuši zināšanas pēc programmas ietvaros nodrošinātās apmācības saņemšanas, skaits. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.2.b

4.2.b

To studentu, absolventu un bezdarbnieku, kas uzlabojuši zināšanas pēc programmas ietvaros nodrošinātās apmācības saņemšanas, skaits.

Grozījums Nr. 196

Grozījums Nr. 196

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pielikums – 5. sadaļa – 5.1. punkts

2.

pielikums – 5. sadaļa – 5.1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.1. | Digitālo sabiedrisko pakalpojumu
  ieviešana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.1.

Digitālo sabiedrisko pakalpojumu
  ieviešana

ieviešana

| 5.1. | Digitālo sabiedrisko pakalpojumu
  ieviešanas biežums |
| --- | --- |

5.1.

Digitālo sabiedrisko pakalpojumu
  ieviešanas biežums

ieviešanas biežums

Grozījums Nr. 197

Grozījums Nr. 197

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pielikums – 5. sadaļa – 5.2. punkts

2.

pielikums – 5. sadaļa – 5.2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.2. | Uzņēmumi
  ar augstu digitālās intensitātes rādītāju |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.2.

Uzņēmumi
  ar augstu digitālās intensitātes rādītāju

Uzņēmumi

| 5.2. | Uzņēmumu skaits
  ar augstu digitālās intensitātes rādītāju |
| --- | --- |

5.2.

Uzņēmumu skaits
  ar augstu digitālās intensitātes rādītāju

Uzņēmumu skaits

Grozījums Nr. 198

Grozījums Nr. 198

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pielikums – 5. sadaļa – 5.3. punkts

2.

pielikums – 5. sadaļa – 5.3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.3. | Valstu sadarbspējas satvaru
  saskaņotība
  ar Eiropas sadarbspējas satvaru |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.3.

Valstu sadarbspējas satvaru
  saskaņotība
  ar Eiropas sadarbspējas satvaru

saskaņotība

| 5.3. | Valstu sadarbspējas satvaru
  saskaņotības līmenis
  ar Eiropas sadarbspējas satvaru |
| --- | --- |

5.3.

Valstu sadarbspējas satvaru
  saskaņotības līmenis
  ar Eiropas sadarbspējas satvaru

saskaņotības līmenis

Grozījums Nr. 199

Grozījums Nr. 199

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pielikums – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

3.

pielikums – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | programma “Digitālā Eiropa” aktīvi veido sinerģiju ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, balstoties uz pētniecības projektos iegūto datu ilgtspēju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

programma “Digitālā Eiropa” aktīvi veido sinerģiju ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, balstoties uz pētniecības projektos iegūto datu ilgtspēju;

programma “Digitālā Eiropa” aktīvi veido sinerģiju ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, balstoties uz pētniecības projektos iegūto datu ilgtspēju;

Grozījums Nr. 200

Grozījums Nr. 200

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pielikums – 1. punkts – c apakšpunkts

3.

pielikums – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | Digitālas Eiropas programma investēs i) digitālo spēju veidošanā augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta, kiberdrošības un padziļinātu digitālo prasmju jomā; un ii) valsts un
  reģionālā
  līmenī ES satvarā — digitālo spēju izvēršanā, kā arī jaunāko digitālo tehnoloģiju izvēršanā sabiedrības interešu jomās (veselība, publiskā pārvalde, tiesu sistēma un izglītība) vai jomās, kurās nepietiek ar tirgus spēkiem (piem., uzņēmumu, jo īpaši MVU, digitalizācija); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

Digitālas Eiropas programma investēs i) digitālo spēju veidošanā augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta, kiberdrošības un padziļinātu digitālo prasmju jomā; un ii) valsts un
  reģionālā
  līmenī ES satvarā — digitālo spēju izvēršanā, kā arī jaunāko digitālo tehnoloģiju izvēršanā sabiedrības interešu jomās (veselība, publiskā pārvalde, tiesu sistēma un izglītība) vai jomās, kurās nepietiek ar tirgus spēkiem (piem., uzņēmumu, jo īpaši MVU, digitalizācija);

reģionālā

| (c) | Digitālas Eiropas programma investēs i) digitālo spēju veidošanā augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta, kiberdrošības un padziļinātu digitālo prasmju jomā; un ii) valsts
  , reģionālā
  un
  vietējā
  līmenī ES satvarā — digitālo spēju izvēršanā, kā arī jaunāko digitālo tehnoloģiju izvēršanā sabiedrības interešu jomās (veselība, publiskā pārvalde, tiesu sistēma un izglītība) vai jomās, kurās nepietiek ar tirgus spēkiem (piem., uzņēmumu, jo īpaši MVU, digitalizācija); |
| --- | --- |

(c)

Digitālas Eiropas programma investēs i) digitālo spēju veidošanā augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta, kiberdrošības un padziļinātu digitālo prasmju jomā; un ii) valsts
  , reģionālā
  un
  vietējā
  līmenī ES satvarā — digitālo spēju izvēršanā, kā arī jaunāko digitālo tehnoloģiju izvēršanā sabiedrības interešu jomās (veselība, publiskā pārvalde, tiesu sistēma un izglītība) vai jomās, kurās nepietiek ar tirgus spēkiem (piem., uzņēmumu, jo īpaši MVU, digitalizācija);

, reģionālā

vietējā

Grozījums Nr. 201

Grozījums Nr. 201

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pielikums – 3. punkts – c apakšpunkts

3.

pielikums – 3. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | Digitālas Eiropas programma investēs i) digitālo spēju veidošanā augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta, kiberdrošības un padziļinātu digitālo prasmju jomā; un ii) valsts un reģionālā līmenī ES satvarā — digitālo spēju izvēršanā, kā arī jaunāko digitālo tehnoloģiju izvēršanā sabiedrības interešu jomās (veselība, publiskā pārvalde, tiesu sistēma un izglītība) vai jomās, kurās nepietiek ar tirgus spēkiem (piem., uzņēmumu, jo īpaši MVU, digitalizācija); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

Digitālas Eiropas programma investēs i) digitālo spēju veidošanā augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta, kiberdrošības un padziļinātu digitālo prasmju jomā; un ii) valsts un reģionālā līmenī ES satvarā — digitālo spēju izvēršanā, kā arī jaunāko digitālo tehnoloģiju izvēršanā sabiedrības interešu jomās (veselība, publiskā pārvalde, tiesu sistēma un izglītība) vai jomās, kurās nepietiek ar tirgus spēkiem (piem., uzņēmumu, jo īpaši MVU, digitalizācija);

| (c) | Digitālas Eiropas programma investēs i) digitālo spēju veidošanā augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta
  , sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju
  , kiberdrošības un padziļinātu digitālo prasmju jomā; un ii) valsts un reģionālā līmenī ES satvarā — digitālo spēju izvēršanā, kā arī jaunāko digitālo tehnoloģiju izvēršanā sabiedrības interešu jomās (veselība, publiskā pārvalde, tiesu sistēma un izglītība) vai jomās, kurās nepietiek ar tirgus spēkiem (piem., uzņēmumu, jo īpaši MVU, digitalizācija); |
| --- | --- |

(c)

Digitālas Eiropas programma investēs i) digitālo spēju veidošanā augstas veiktspējas datošanas, mākslīgā intelekta
  , sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju
  , kiberdrošības un padziļinātu digitālo prasmju jomā; un ii) valsts un reģionālā līmenī ES satvarā — digitālo spēju izvēršanā, kā arī jaunāko digitālo tehnoloģiju izvēršanā sabiedrības interešu jomās (veselība, publiskā pārvalde, tiesu sistēma un izglītība) vai jomās, kurās nepietiek ar tirgus spēkiem (piem., uzņēmumu, jo īpaši MVU, digitalizācija);

, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0408/2018).

1

(53)  Padomes lēmums ../../ES.

53

(53)  Padomes lēmums ../../ES.

53

(54)  2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu; OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

54

(54)  2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu; OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

54

(54a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

54a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

56

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

56

(57)  COM(2018)0098

57

(57)  COM(2018)0098

57

(57)  COM(2018)0125

57

(57)  COM(2018)0125

57

(59)  Kā norādīts paziņojumā par Eiropas rūpniecības digitalizāciju (COM(2016)0180).

59

(59)  Kā norādīts paziņojumā par Eiropas rūpniecības digitalizāciju (COM(2016)0180).

59

60

61

62

60

61

62

(63)  Ietekmes novērtējums, kas pievienots dokumentam “Priekšlikums Padomes regulai par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi” (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment).

63

(63)  Ietekmes novērtējums, kas pievienots dokumentam “Priekšlikums Padomes regulai par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi” (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment).

63

(64)  Dokuments ar atsauces Nr. A8-0183/2017, pieejams: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240

64

(64)  Dokuments ar atsauces Nr. A8-0183/2017, pieejams: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240

64

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(67)  Dokuments ar atsauces Nr. A8-0183/2017, pieejams: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240

67

(67)  Dokuments ar atsauces Nr. A8-0183/2017, pieejams: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240

67

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(69)  COM(2016)0725

69

(69)  COM(2016)0725

69

(71)  –

71

(73)  COM(2016)0180: Paziņojums “Eiropas rūpniecības digitalizācija. Digitālā vienotā tirgus priekšrocību izmantošana pilnā apmērā”,

73

(73)  COM(2016)0180: Paziņojums “Eiropas rūpniecības digitalizācija. Digitālā vienotā tirgus priekšrocību izmantošana pilnā apmērā”,

73

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

(74)  COM(2018)0321, 1. lpp.

74

(74)  COM(2018)0321, 1. lpp.

74

(75)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

75

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

(1 bis)  
  Komisijas 2018. gada 25. aprīļa paziņojums “Mākslīgais intelekts Eiropai”, COM(2018)0237, pieejams http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_EN.pdf

1 bis

Komisijas 2018. gada 25. aprīļa paziņojums “Mākslīgais intelekts Eiropai”, COM(2018)0237, pieejams http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_EN.pdf

(77)  Kvintiljons peldošā komata darbību sekundē.

77

(77)  Kvintiljons peldošā komata darbību sekundē.

77

(78)  Tūkstoš reižu ātrāks nekā eksalīmenis.

78

(78)  Tūkstoš reižu ātrāks nekā eksalīmenis.

78

(1a)  
  Regula par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi Dok. 10594/18. Brisele, 2018. gada 18. septembris (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/en/pdf

1a

Regula par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi Dok. 10594/18. Brisele, 2018. gada 18. septembris (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/en/pdf

(79)  OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.

79

(79)  OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.

79

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes regula .., ar ko izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru un Nacionālo koordinācijas centru tīklu

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes regula .., ar ko izveido Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru un Nacionālo koordinācijas centru tīklu

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/846 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/846

---

P8_TA(2018)0522

ASV un ES nolīgums par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu grozījumu Nolīgumā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 388/46)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (07482/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (07482/2018),

| — | ņemot vērā priekšlikumu 1. grozījumam Nolīgumā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā (07236/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu 1. grozījumam Nolīgumā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par sadarbību civilās aviācijas drošības reglamentēšanā (07236/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu (C8-0157/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu (C8-0157/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0432/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0432/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Amerikas Savienoto Valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/847 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/847

---

P8_TA(2018)0523

Digitālo pakalpojumu nodokļa kopējā sistēma attiecībā uz ieņēmumiem, ko rada konkrētu digitālo pakalpojumu sniegšana *

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par digitālo pakalpojumu nodokļa kopējo sistēmu attiecībā uz ieņēmumiem, ko rada konkrētu digitālo pakalpojumu sniegšana (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2020/C 388/47)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0148), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0148),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0137/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0137/2018),

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Dānijas Folketings, Īrijas parlamenta Pārstāvju palāta un Senāts, Maltas parlaments un Nīderlandes Pārstāvju palāta un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Dānijas Folketings, Īrijas parlamenta Pārstāvju palāta un Senāts, Maltas parlaments un Nīderlandes Pārstāvju palāta un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0428/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0428/2018),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Pasaules ekonomika strauji digitalizējas, un tā rezultātā ir radušies jauni darījumdarbības modeļi. Digitālajiem uzņēmumiem ir raksturīgi tas, ka to darbība ir cieši saistīta ar internetu. Jo īpaši, digitālie darījumdarbības modeļi lielā mērā balstās uz spēju veikt darbības attālināti un ar ierobežotu fizisko klātbūtni vai bez tās, kā arī uz galalietotāju ieguldījumu vērtības radīšanā un nemateriālo aktīvu nozīmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Pasaules ekonomika strauji digitalizējas, un tā rezultātā ir radušies jauni darījumdarbības modeļi. Digitālajiem uzņēmumiem ir raksturīgi tas, ka to darbība ir cieši saistīta ar internetu. Jo īpaši, digitālie darījumdarbības modeļi lielā mērā balstās uz spēju veikt darbības attālināti un ar ierobežotu fizisko klātbūtni vai bez tās, kā arī uz galalietotāju ieguldījumu vērtības radīšanā un nemateriālo aktīvu nozīmi.

| (1) | Pasaules ekonomika strauji digitalizējas, un tā rezultātā ir radušies jauni darījumdarbības modeļi. Digitālajiem uzņēmumiem ir raksturīgi tas, ka to darbība ir cieši saistīta ar internetu. Jo īpaši, digitālie darījumdarbības modeļi lielā mērā balstās uz spēju veikt darbības attālināti un ar ierobežotu
  vai ar nodokli apliekamu
  fizisko klātbūtni
  noteiktā valstī
  vai bez tās, kā arī uz galalietotāju ieguldījumu vērtības radīšanā un nemateriālo aktīvu nozīmi. |
| --- | --- |

(1)

Pasaules ekonomika strauji digitalizējas, un tā rezultātā ir radušies jauni darījumdarbības modeļi. Digitālajiem uzņēmumiem ir raksturīgi tas, ka to darbība ir cieši saistīta ar internetu. Jo īpaši, digitālie darījumdarbības modeļi lielā mērā balstās uz spēju veikt darbības attālināti un ar ierobežotu
  vai ar nodokli apliekamu
  fizisko klātbūtni
  noteiktā valstī
  vai bez tās, kā arī uz galalietotāju ieguldījumu vērtības radīšanā un nemateriālo aktīvu nozīmi.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Pašreizējie noteikumi uzņēmumu nodokļu jomā galvenokārt tika izstrādāti 20. gadsimtā un paredzēti tradicionālajiem uzņēmumiem. To pamatā ir ideja, ka aplikšana ar nodokli notiek tur, kur tiek radīta vērtība. Tomēr pašreizējo noteikumu piemērošana digitālajai ekonomikai ir radījusi neatbilstību starp vietu, kurā peļņa tiek aplikta ar nodokli, un vietu, kurā tiek radīta vērtība, jo īpaši attiecībā uz darījumdarbības modeļiem, kas ir ļoti atkarīgi no lietotāju līdzdalības. Tāpēc ir kļuvis skaidrs, ka pašreizējie noteikumi uzņēmumu nodokļu jomā, kas paredzēti digitālajā ekonomikā gūtās peļņas aplikšanai ar nodokli,
  nav piemēroti
  un ir jāpārskata. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Pašreizējie noteikumi uzņēmumu nodokļu jomā galvenokārt tika izstrādāti 20. gadsimtā un paredzēti tradicionālajiem uzņēmumiem. To pamatā ir ideja, ka aplikšana ar nodokli notiek tur, kur tiek radīta vērtība. Tomēr pašreizējo noteikumu piemērošana digitālajai ekonomikai ir radījusi neatbilstību starp vietu, kurā peļņa tiek aplikta ar nodokli, un vietu, kurā tiek radīta vērtība, jo īpaši attiecībā uz darījumdarbības modeļiem, kas ir ļoti atkarīgi no lietotāju līdzdalības. Tāpēc ir kļuvis skaidrs, ka pašreizējie noteikumi uzņēmumu nodokļu jomā, kas paredzēti digitālajā ekonomikā gūtās peļņas aplikšanai ar nodokli,
  nav piemēroti
  un ir jāpārskata.

| (2) | Pašreizējie noteikumi uzņēmumu nodokļu jomā galvenokārt tika izstrādāti 20. gadsimtā un paredzēti tradicionālajiem uzņēmumiem. To pamatā ir ideja, ka aplikšana ar nodokli notiek tur, kur tiek radīta vērtība. Tomēr pašreizējo noteikumu piemērošana digitālajai ekonomikai ir radījusi neatbilstību starp vietu, kurā peļņa tiek aplikta ar nodokli, un vietu, kurā tiek radīta vērtība, jo īpaši attiecībā uz darījumdarbības modeļiem, kas ir ļoti atkarīgi no lietotāju līdzdalības
  . Digitalizācija ir mainījusi lietotāju lomu, ļaujot viņiem arvien vairāk iesaistīties vērtības radīšanas procesā.
  Tāpēc ir kļuvis skaidrs, ka pašreizējie noteikumi uzņēmumu nodokļu jomā, kas paredzēti digitālajā ekonomikā gūtās peļņas aplikšanai ar nodokli,
  neņem vērā šo jauno faktoru
  un ir
  steidzami
  jāpārskata. |
| --- | --- |

(2)

Pašreizējie noteikumi uzņēmumu nodokļu jomā galvenokārt tika izstrādāti 20. gadsimtā un paredzēti tradicionālajiem uzņēmumiem. To pamatā ir ideja, ka aplikšana ar nodokli notiek tur, kur tiek radīta vērtība. Tomēr pašreizējo noteikumu piemērošana digitālajai ekonomikai ir radījusi neatbilstību starp vietu, kurā peļņa tiek aplikta ar nodokli, un vietu, kurā tiek radīta vērtība, jo īpaši attiecībā uz darījumdarbības modeļiem, kas ir ļoti atkarīgi no lietotāju līdzdalības
  . Digitalizācija ir mainījusi lietotāju lomu, ļaujot viņiem arvien vairāk iesaistīties vērtības radīšanas procesā.
  Tāpēc ir kļuvis skaidrs, ka pašreizējie noteikumi uzņēmumu nodokļu jomā, kas paredzēti digitālajā ekonomikā gūtās peļņas aplikšanai ar nodokli,
  neņem vērā šo jauno faktoru
  un ir
  steidzami
  jāpārskata.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Mērķis ir likvidēt atšķirības starp nodokļu uzlikšanu digitālajiem ieņēmumiem un tradicionālajiem ieņēmumiem. Pašlaik digitālajiem uzņēmumiem faktiskā nodokļu likme ir tiki 9,5  %, bet tradicionālajiem uzņēmējdarbības modeļiem — 23,2  %

   (1a)

  . Nodokļu sistēmai ir jābūt taisnīgai un jādod labums sabiedrībai kopumā. Visiem uzņēmumiem, kas darbojas vienotajā tirgū, vajadzētu būt vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Mērķis ir likvidēt atšķirības starp nodokļu uzlikšanu digitālajiem ieņēmumiem un tradicionālajiem ieņēmumiem. Pašlaik digitālajiem uzņēmumiem faktiskā nodokļu likme ir tiki 9,5  %, bet tradicionālajiem uzņēmējdarbības modeļiem — 23,2  %

   (1a)

  . Nodokļu sistēmai ir jābūt taisnīgai un jādod labums sabiedrībai kopumā. Visiem uzņēmumiem, kas darbojas vienotajā tirgū, vajadzētu būt vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Pārskatīšana ir svarīgs digitālā vienotā tirgus (3) elements, ņemot vērā to, ka digitālajam vienotajam tirgum ir nepieciešams moderns un stabils
  digitālās
  ekonomikas nodokļu regulējums, kas stimulē inovāciju, novērš tirgus sadrumstalotību un dod iespēju visiem tā dalībniekiem gūt labumu no jaunās tirgus dinamikas saskaņā ar taisnīgiem un līdzsvarotiem nosacījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Pārskatīšana ir svarīgs digitālā vienotā tirgus (3) elements, ņemot vērā to, ka digitālajam vienotajam tirgum ir nepieciešams moderns un stabils
  digitālās
  ekonomikas nodokļu regulējums, kas stimulē inovāciju, novērš tirgus sadrumstalotību un dod iespēju visiem tā dalībniekiem gūt labumu no jaunās tirgus dinamikas saskaņā ar taisnīgiem un līdzsvarotiem nosacījumiem.

| (3) | Pārskatīšana ir svarīgs digitālā vienotā tirgus (3) elements, ņemot vērā to, ka digitālajam vienotajam tirgum ir nepieciešams
  taisnīgs,
  moderns un stabils
  digitalizētās
  ekonomikas nodokļu regulējums, kas stimulē inovāciju
  un iekļaujošu izaugsmi
  , novērš tirgus sadrumstalotību un dod iespēju visiem tā dalībniekiem gūt labumu no jaunās tirgus dinamikas saskaņā ar taisnīgiem un līdzsvarotiem nosacījumiem.
  Digitalizācija ietekmē visu ekonomiku, kas neaprobežojas tikai ar digitālo pakalpojumu nodokļa izveidi; tādēļ būtu jāveic nodokļu noteikumu reforma. Šajā direktīvā paredzētajiem ad hoc pasākumiem nebūtu jākavē darbs pie nodokļa uzlikšanas nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā un šāda nodokļa iekļaušanas kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzē. |
| --- | --- |

(3)

Pārskatīšana ir svarīgs digitālā vienotā tirgus (3) elements, ņemot vērā to, ka digitālajam vienotajam tirgum ir nepieciešams
  taisnīgs,
  moderns un stabils
  digitalizētās
  ekonomikas nodokļu regulējums, kas stimulē inovāciju
  un iekļaujošu izaugsmi
  , novērš tirgus sadrumstalotību un dod iespēju visiem tā dalībniekiem gūt labumu no jaunās tirgus dinamikas saskaņā ar taisnīgiem un līdzsvarotiem nosacījumiem.
  Digitalizācija ietekmē visu ekonomiku, kas neaprobežojas tikai ar digitālo pakalpojumu nodokļa izveidi; tādēļ būtu jāveic nodokļu noteikumu reforma. Šajā direktīvā paredzētajiem ad hoc pasākumiem nebūtu jākavē darbs pie nodokļa uzlikšanas nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā un šāda nodokļa iekļaušanas kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzē.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Ņemot vērā to, ka nodokļu uzlikšana digitālajā ekonomikā ir globāla problēma, ideālā pieeja būtu rast daudzpusēju risinājumu starptautiskā līmenī. Šā iemesla dēļ Komisija aktīvi iesaistās starptautiskajās debatēs. Pašlaik
  trupinās
  darbs ESAO. Tomēr progress starptautiskā līmenī ir grūti sasniedzams. Tāpēc tiek veikti pasākumi ar mērķi pielāgot uzņēmumu nodokļu jomas noteikumus Savienības līmenī (6) un mudināt panākt vienošanās ar ārpussavienības jurisdikcijām (7), tā lai uzņēmumu nodokļu sistēmu var pielāgot jaunajiem digitālajiem darījumdarbības modeļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Ņemot vērā to, ka nodokļu uzlikšana digitālajā ekonomikā ir globāla problēma, ideālā pieeja būtu rast daudzpusēju risinājumu starptautiskā līmenī. Šā iemesla dēļ Komisija aktīvi iesaistās starptautiskajās debatēs. Pašlaik
  trupinās
  darbs ESAO. Tomēr progress starptautiskā līmenī ir grūti sasniedzams. Tāpēc tiek veikti pasākumi ar mērķi pielāgot uzņēmumu nodokļu jomas noteikumus Savienības līmenī (6) un mudināt panākt vienošanās ar ārpussavienības jurisdikcijām (7), tā lai uzņēmumu nodokļu sistēmu var pielāgot jaunajiem digitālajiem darījumdarbības modeļiem.

| (5) | Ņemot vērā to, ka nodokļu uzlikšana digitālajā ekonomikā ir globāla problēma, ideālā pieeja būtu rast daudzpusēju risinājumu starptautiskā līmenī. Šā iemesla dēļ Komisija aktīvi iesaistās starptautiskajās debatēs. Pašlaik
  turpinās
  darbs ESAO
  , Starptautiskajā Valūtas fondā (SVF), Apvienoto Nāciju Organizācijā (ANO) un Pasaules Bankas grupā, kas veido platformu sadarbībai nodokļu jomā
  . Tomēr progress starptautiskā līmenī ir grūti sasniedzams. Tāpēc tiek veikti pasākumi ar mērķi pielāgot uzņēmumu nodokļu jomas noteikumus Savienības līmenī (6) un mudināt panākt vienošanās ar ārpussavienības jurisdikcijām (7), tā lai uzņēmumu nodokļu sistēmu var pielāgot jaunajiem digitālajiem darījumdarbības modeļiem.
  Būtu jānodrošina saskaņotība ar nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) iekļaujošo satvaru, lai garantētu, ka netiek pieļauta novirze no starptautiskajiem standartiem, un lai izvairītos no lielākas sarežģītības. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka nodokļu uzlikšana digitālajā ekonomikā ir globāla problēma, ideālā pieeja būtu rast daudzpusēju risinājumu starptautiskā līmenī. Šā iemesla dēļ Komisija aktīvi iesaistās starptautiskajās debatēs. Pašlaik
  turpinās
  darbs ESAO
  , Starptautiskajā Valūtas fondā (SVF), Apvienoto Nāciju Organizācijā (ANO) un Pasaules Bankas grupā, kas veido platformu sadarbībai nodokļu jomā
  . Tomēr progress starptautiskā līmenī ir grūti sasniedzams. Tāpēc tiek veikti pasākumi ar mērķi pielāgot uzņēmumu nodokļu jomas noteikumus Savienības līmenī (6) un mudināt panākt vienošanās ar ārpussavienības jurisdikcijām (7), tā lai uzņēmumu nodokļu sistēmu var pielāgot jaunajiem digitālajiem darījumdarbības modeļiem.
  Būtu jānodrošina saskaņotība ar nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) iekļaujošo satvaru, lai garantētu, ka netiek pieļauta novirze no starptautiskajiem standartiem, un lai izvairītos no lielākas sarežģītības.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Gaidot šos pasākumus, kuru pieņemšana un īstenošana varētu prasīt laiku, dalībvalstis izjūt spiedienu rīkoties šajā jautājumā, ņemot vērā risku, ka šo valstu uzņēmumu nodokļu bāzes laika gaitā ir ievērojami samazinātas. Dalībvalstu individuāli veikti un nesaskaņoti pasākumi var sadrumstalot vienoto tirgu un izkropļot konkurenci, kavējot jaunu digitālo risinājumu izstrādi un mazinot Savienības konkurētspēju kopumā. Tādēļ ir nepieciešams pieņemt saskaņotu pieeju attiecībā uz pagaidu risinājumu, kas ļaus risināt šo jautājumu mērķorientētā veidā, līdz tiks panākts visaptverošs risinājums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Gaidot šos pasākumus, kuru pieņemšana un īstenošana varētu prasīt laiku, dalībvalstis izjūt spiedienu rīkoties šajā jautājumā, ņemot vērā risku, ka šo valstu uzņēmumu nodokļu bāzes laika gaitā ir ievērojami samazinātas. Dalībvalstu individuāli veikti un nesaskaņoti pasākumi var sadrumstalot vienoto tirgu un izkropļot konkurenci, kavējot jaunu digitālo risinājumu izstrādi un mazinot Savienības konkurētspēju kopumā. Tādēļ ir nepieciešams pieņemt saskaņotu pieeju attiecībā uz pagaidu risinājumu, kas ļaus risināt šo jautājumu mērķorientētā veidā, līdz tiks panākts visaptverošs risinājums.

| (6) | Gaidot šos pasākumus, kuru pieņemšana un īstenošana varētu prasīt laiku, dalībvalstis izjūt spiedienu rīkoties šajā jautājumā, ņemot vērā risku, ka šo valstu uzņēmumu nodokļu bāzes laika gaitā ir ievērojami samazinātas. Dalībvalstu individuāli veikti un nesaskaņoti pasākumi var sadrumstalot vienoto tirgu un izkropļot konkurenci, kavējot jaunu digitālo risinājumu izstrādi un mazinot Savienības konkurētspēju kopumā. Tādēļ ir nepieciešams pieņemt saskaņotu pieeju attiecībā uz pagaidu risinājumu, kas ļaus risināt šo jautājumu mērķorientētā veidā, līdz tiks panākts visaptverošs risinājums.
  Pagaidu risinājums būtu uz laiku jāierobežo, lai izvairītos no tā, ka tas nejauši kļūst par pastāvīgu risinājumu. Tādēļ būtu jāievieš turpināmības klauzula, saskaņā ar kuru šīs direktīvas darbība automātiski beigtos, kad tiktu izveidots visaptverošs risinājums, vēlams, starptautiskā līmenī. Ja nav panākta vienošanās par visaptverošu risinājumu, Komisijai līdz 2020. gada 31. decembrim būtu jāapsver priekšlikums, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 116. pantu, saskaņā ar kuru Eiropas Parlaments un Padome rīkojas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Ir svarīgi nekavējoties panākt vienošanos, lai risinātu šo jautājumu un nepieļautu, ka dalībvalstis digitālos pakalpojumus apliek ar citiem vienpusējiem nodokļiem. |
| --- | --- |

(6)

Gaidot šos pasākumus, kuru pieņemšana un īstenošana varētu prasīt laiku, dalībvalstis izjūt spiedienu rīkoties šajā jautājumā, ņemot vērā risku, ka šo valstu uzņēmumu nodokļu bāzes laika gaitā ir ievērojami samazinātas. Dalībvalstu individuāli veikti un nesaskaņoti pasākumi var sadrumstalot vienoto tirgu un izkropļot konkurenci, kavējot jaunu digitālo risinājumu izstrādi un mazinot Savienības konkurētspēju kopumā. Tādēļ ir nepieciešams pieņemt saskaņotu pieeju attiecībā uz pagaidu risinājumu, kas ļaus risināt šo jautājumu mērķorientētā veidā, līdz tiks panākts visaptverošs risinājums.
  Pagaidu risinājums būtu uz laiku jāierobežo, lai izvairītos no tā, ka tas nejauši kļūst par pastāvīgu risinājumu. Tādēļ būtu jāievieš turpināmības klauzula, saskaņā ar kuru šīs direktīvas darbība automātiski beigtos, kad tiktu izveidots visaptverošs risinājums, vēlams, starptautiskā līmenī. Ja nav panākta vienošanās par visaptverošu risinājumu, Komisijai līdz 2020. gada 31. decembrim būtu jāapsver priekšlikums, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 116. pantu, saskaņā ar kuru Eiropas Parlaments un Padome rīkojas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Ir svarīgi nekavējoties panākt vienošanos, lai risinātu šo jautājumu un nepieļautu, ka dalībvalstis digitālos pakalpojumus apliek ar citiem vienpusējiem nodokļiem.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Ar šo pagaidu risinājumu būtu jāizveido kopējā digitālo pakalpojumu nodokļa sistēma attiecībā uz ieņēmumiem, ko rada konkrētu uzņēmumu
  sniegti konkrēti digitāli pakalpojumi
  . Tam vajadzētu būt vienkārši īstenojamam pasākumam, kas vērsts uz ieņēmumiem no tādu digitālo pakalpojumu sniegšanas, kuros lietotāji dod ievērojamu ieguldījumu vērtības radīšanas procesā. Šis faktors (lietotāju radītā vērtība) ir pamatā arī pasākumiem attiecībā uz noteikumiem uzņēmumu nodokļu jomā, kā aprakstīts 5. apsvērumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Ar šo pagaidu risinājumu būtu jāizveido kopējā digitālo pakalpojumu nodokļa sistēma attiecībā uz ieņēmumiem, ko rada konkrētu uzņēmumu
  sniegti konkrēti digitāli pakalpojumi
  . Tam vajadzētu būt vienkārši īstenojamam pasākumam, kas vērsts uz ieņēmumiem no tādu digitālo pakalpojumu sniegšanas, kuros lietotāji dod ievērojamu ieguldījumu vērtības radīšanas procesā. Šis faktors (lietotāju radītā vērtība) ir pamatā arī pasākumiem attiecībā uz noteikumiem uzņēmumu nodokļu jomā, kā aprakstīts 5. apsvērumā.

| (7) | Ar šo pagaidu risinājumu būtu jāizveido kopējā digitālo pakalpojumu nodokļa sistēma attiecībā uz ieņēmumiem, ko rada
  konkrēti digitāli pakalpojumi, tostarp
  konkrētu uzņēmumu
  izveidots digitālais saturs
  . Tam vajadzētu būt vienkārši īstenojamam pasākumam, kas vērsts uz ieņēmumiem no tādu digitālo pakalpojumu sniegšanas, kuros lietotāji
  un nemateriālie aktīvi
  dod ievērojamu ieguldījumu vērtības radīšanas procesā. Šis faktors (lietotāju radītā vērtība
  un liela paļaušanās uz nemateriāliem aktīviem
  ) ir pamatā arī pasākumiem attiecībā uz noteikumiem uzņēmumu nodokļu jomā, kā aprakstīts 5. apsvērumā. |
| --- | --- |

(7)

Ar šo pagaidu risinājumu būtu jāizveido kopējā digitālo pakalpojumu nodokļa sistēma attiecībā uz ieņēmumiem, ko rada
  konkrēti digitāli pakalpojumi, tostarp
  konkrētu uzņēmumu
  izveidots digitālais saturs
  . Tam vajadzētu būt vienkārši īstenojamam pasākumam, kas vērsts uz ieņēmumiem no tādu digitālo pakalpojumu sniegšanas, kuros lietotāji
  un nemateriālie aktīvi
  dod ievērojamu ieguldījumu vērtības radīšanas procesā. Šis faktors (lietotāju radītā vērtība
  un liela paļaušanās uz nemateriāliem aktīviem
  ) ir pamatā arī pasākumiem attiecībā uz noteikumiem uzņēmumu nodokļu jomā, kā aprakstīts 5. apsvērumā.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | DPN būtu jāpiemēro
  tikai
  ieņēmumiem, ko rada
  konkrētu
  digitālo pakalpojumu sniegšana
  . Digitālajiem pakalpojumiem vajadzētu būt tādiem
  , kas lielā mērā ir atkarīgi no lietotāju radītās vērtības un
  attiecībā uz kuriem
  atšķirība starp vietu, kurā peļņa tiek aplikta ar nodokli, un vietu, kurā atrodas lietotāji, parasti ir vislielākā.
  Ar nodokli būtu jāapliek ieņēmumi, ko iegūst no lietotāju ieguldījuma apstrādes, nevis pati lietotāju līdzdalība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

DPN būtu jāpiemēro
  tikai
  ieņēmumiem, ko rada
  konkrētu
  digitālo pakalpojumu sniegšana
  . Digitālajiem pakalpojumiem vajadzētu būt tādiem
  , kas lielā mērā ir atkarīgi no lietotāju radītās vērtības un
  attiecībā uz kuriem
  atšķirība starp vietu, kurā peļņa tiek aplikta ar nodokli, un vietu, kurā atrodas lietotāji, parasti ir vislielākā.
  Ar nodokli būtu jāapliek ieņēmumi, ko iegūst no lietotāju ieguldījuma apstrādes, nevis pati lietotāju līdzdalība.

| (9) | DPN būtu jāpiemēro ieņēmumiem, ko rada
  tādu
  digitālo pakalpojumu sniegšana, kas lielā mērā ir atkarīgi no lietotāju radītās vērtības un
  viņu spējas sniegt pakalpojumus bez fiziskas klātbūtnes vai ar ļoti ierobežotu fizisko klātbūtni. Šādos gadījumos
  atšķirība starp vietu, kurā peļņa tiek aplikta ar nodokli, un vietu, kurā atrodas lietotāji, parasti ir vislielākā. |
| --- | --- |

(9)

DPN būtu jāpiemēro ieņēmumiem, ko rada
  tādu
  digitālo pakalpojumu sniegšana, kas lielā mērā ir atkarīgi no lietotāju radītās vērtības un
  viņu spējas sniegt pakalpojumus bez fiziskas klātbūtnes vai ar ļoti ierobežotu fizisko klātbūtni. Šādos gadījumos
  atšķirība starp vietu, kurā peļņa tiek aplikta ar nodokli, un vietu, kurā atrodas lietotāji, parasti ir vislielākā.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Jo īpaši, ar nodokli būtu jāapliek ieņēmumi, ko rada šādu pakalpojumu sniegšana: i) tādas reklāmas izvietošana digitālajā saskarnē, kas vērsta uz šīs saskarnes lietotājiem; ii) tādu daudzpusēju digitālo saskarņu nodrošināšana, kas ļauj lietotājiem atrast citus lietotājus un sazināties ar tiem un kas var arī atvieglot pakārtoto preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu tieši starp lietotājiem (dažreiz tos dēvē par “starpniecības pakalpojumiem”);
  kā arī
  iii)tādu savākto datu par lietotājiem nosūtīšana, kas ģenerēti no šādu lietotāju darbībām digitālajās saskarnēs. Ja no
  šādu
  pakalpojumu sniegšanas netiek gūti ieņēmumi, DPN saistības nebūtu jāpiemēro. Citi ieņēmumi, ko gūst
  uzņēmums
  , kas sniedz šādus pakalpojumus, bet kas nav gūti tieši no šādas pakalpojumu sniegšanas, arī neietilpst nodokļa piemērošanas jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Jo īpaši, ar nodokli būtu jāapliek ieņēmumi, ko rada šādu pakalpojumu sniegšana: i) tādas reklāmas izvietošana digitālajā saskarnē, kas vērsta uz šīs saskarnes lietotājiem; ii) tādu daudzpusēju digitālo saskarņu nodrošināšana, kas ļauj lietotājiem atrast citus lietotājus un sazināties ar tiem un kas var arī atvieglot pakārtoto preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu tieši starp lietotājiem (dažreiz tos dēvē par “starpniecības pakalpojumiem”);
  kā arī
  iii)tādu savākto datu par lietotājiem nosūtīšana, kas ģenerēti no šādu lietotāju darbībām digitālajās saskarnēs. Ja no
  šādu
  pakalpojumu sniegšanas netiek gūti ieņēmumi, DPN saistības nebūtu jāpiemēro. Citi ieņēmumi, ko gūst
  uzņēmums
  , kas sniedz šādus pakalpojumus, bet kas nav gūti tieši no šādas pakalpojumu sniegšanas, arī neietilpst nodokļa piemērošanas jomā.

| (10) | Jo īpaši, ar nodokli būtu jāapliek ieņēmumi, ko rada šādu pakalpojumu sniegšana: i) tādas reklāmas izvietošana digitālajā saskarnē, kas vērsta uz šīs saskarnes lietotājiem; ii) tādu daudzpusēju digitālo saskarņu nodrošināšana, kas ļauj lietotājiem atrast citus lietotājus un sazināties ar tiem un kas var arī atvieglot pakārtoto preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu tieši starp lietotājiem (dažreiz tos dēvē par “starpniecības pakalpojumiem”); iii)tādu savākto datu par lietotājiem
  apstrāde,
  nosūtīšana
  un pārdošana
  , kas ģenerēti no šādu lietotāju darbībām digitālajās saskarnēs
  ; un iv) digitālā satura, piemēram, video, audio, spēļu vai tekstu, piegāde.
  Ja no
  šāda satura, preču un
  pakalpojumu sniegšanas netiek gūti ieņēmumi, DPN saistības nebūtu jāpiemēro. Citi ieņēmumi, ko gūst
  vienība
  , kas sniedz šādus pakalpojumus, bet kas nav gūti tieši no šādas pakalpojumu sniegšanas, arī neietilpst nodokļa piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

(10)

Jo īpaši, ar nodokli būtu jāapliek ieņēmumi, ko rada šādu pakalpojumu sniegšana: i) tādas reklāmas izvietošana digitālajā saskarnē, kas vērsta uz šīs saskarnes lietotājiem; ii) tādu daudzpusēju digitālo saskarņu nodrošināšana, kas ļauj lietotājiem atrast citus lietotājus un sazināties ar tiem un kas var arī atvieglot pakārtoto preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu tieši starp lietotājiem (dažreiz tos dēvē par “starpniecības pakalpojumiem”); iii)tādu savākto datu par lietotājiem
  apstrāde,
  nosūtīšana
  un pārdošana
  , kas ģenerēti no šādu lietotāju darbībām digitālajās saskarnēs
  ; un iv) digitālā satura, piemēram, video, audio, spēļu vai tekstu, piegāde.
  Ja no
  šāda satura, preču un
  pakalpojumu sniegšanas netiek gūti ieņēmumi, DPN saistības nebūtu jāpiemēro. Citi ieņēmumi, ko gūst
  vienība
  , kas sniedz šādus pakalpojumus, bet kas nav gūti tieši no šādas pakalpojumu sniegšanas, arī neietilpst nodokļa piemērošanas jomā.

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Attiecībā uz gadījumiem, kuri ietver daudzpusējās digitālās saskarnes, kas atvieglo pakārtoto preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu tieši starp saskarnes lietotājiem, pakārtotie darījumi un tajos gūtie lietotāju ieņēmumi būtu jāizslēdz no nodokļa piemērošanas jomas. No DPN piemērošanas jomas būtu jāizslēdz arī ieņēmumi, kuri gūti no mazumtirdzniecības darbībām, kas ietver tādu preču vai pakalpojumu pārdošanu, kas ir pasūtīti tiešsaistē, izmantojot šādu preču piegādātāja vai pakalpojumu sniedzēja tīmekļa vietni, un kur piegādātājs nedarbojas kā starpnieks
  , jo vērtības radīšana mazumtirgotājam attiecas uz piegādātajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem un digitālā saskarne tiek izmantota tikai kā saziņas līdzeklis
  .
  To, vai piegādātājs pārdod preces vai pakalpojumus tiešsaistē savā vārdā vai sniedz starpniecības pakalpojumus, noteiktu, ņemot vērā darījuma tiesisko un ekonomisko būtību, kā tas atspoguļots starp attiecīgajām pusēm noslēgtajos līgumos. Piemēram, varētu uzskatīt, ka tādas digitālās saskarnes piegādātājs, kurā tiek izvietotas trešās personas preces, sniedz starpniecības pakalpojumu (t. i., daudzpusējas digitālās saskarnes nodrošināšana), ja nepastāv ar krājumiem saistīti riski vai ja trešā persona faktiski nosaka šādu preču cenu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Attiecībā uz gadījumiem, kuri ietver daudzpusējās digitālās saskarnes, kas atvieglo pakārtoto preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu tieši starp saskarnes lietotājiem, pakārtotie darījumi un tajos gūtie lietotāju ieņēmumi būtu jāizslēdz no nodokļa piemērošanas jomas. No DPN piemērošanas jomas būtu jāizslēdz arī ieņēmumi, kuri gūti no mazumtirdzniecības darbībām, kas ietver tādu preču vai pakalpojumu pārdošanu, kas ir pasūtīti tiešsaistē, izmantojot šādu preču piegādātāja vai pakalpojumu sniedzēja tīmekļa vietni, un kur piegādātājs nedarbojas kā starpnieks
  , jo vērtības radīšana mazumtirgotājam attiecas uz piegādātajām precēm vai sniegtajiem pakalpojumiem un digitālā saskarne tiek izmantota tikai kā saziņas līdzeklis
  .
  To, vai piegādātājs pārdod preces vai pakalpojumus tiešsaistē savā vārdā vai sniedz starpniecības pakalpojumus, noteiktu, ņemot vērā darījuma tiesisko un ekonomisko būtību, kā tas atspoguļots starp attiecīgajām pusēm noslēgtajos līgumos. Piemēram, varētu uzskatīt, ka tādas digitālās saskarnes piegādātājs, kurā tiek izvietotas trešās personas preces, sniedz starpniecības pakalpojumu (t. i., daudzpusējas digitālās saskarnes nodrošināšana), ja nepastāv ar krājumiem saistīti riski vai ja trešā persona faktiski nosaka šādu preču cenu.

| (13) | Attiecībā uz gadījumiem, kuri ietver daudzpusējās digitālās saskarnes, kas atvieglo pakārtoto preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu tieši starp saskarnes lietotājiem, pakārtotie darījumi un tajos gūtie lietotāju ieņēmumi būtu jāizslēdz no nodokļa piemērošanas jomas. No DPN piemērošanas jomas būtu jāizslēdz arī ieņēmumi, kuri gūti no mazumtirdzniecības darbībām, kas ietver tādu preču vai pakalpojumu pārdošanu, kas ir pasūtīti tiešsaistē, izmantojot šādu preču piegādātāja vai pakalpojumu sniedzēja tīmekļa vietni, un kur piegādātājs nedarbojas kā starpnieks.
  Tomēr, ņemot vērā to, ka digitālā saskarnē ir iespējams apstrādāt lietotāju datus un tādējādi radīt papildu vērtību no darījuma, un tāpēc, ka fiziskas klātbūtnes neesamība var radīt iespēju veikt agresīvu nodokļu plānošanu, pārskatot šo direktīvu, būtu jāapsver iespēja paplašināt minēto pakalpojumu darbības jomu. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz gadījumiem, kuri ietver daudzpusējās digitālās saskarnes, kas atvieglo pakārtoto preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu tieši starp saskarnes lietotājiem, pakārtotie darījumi un tajos gūtie lietotāju ieņēmumi būtu jāizslēdz no nodokļa piemērošanas jomas. No DPN piemērošanas jomas būtu jāizslēdz arī ieņēmumi, kuri gūti no mazumtirdzniecības darbībām, kas ietver tādu preču vai pakalpojumu pārdošanu, kas ir pasūtīti tiešsaistē, izmantojot šādu preču piegādātāja vai pakalpojumu sniedzēja tīmekļa vietni, un kur piegādātājs nedarbojas kā starpnieks.
  Tomēr, ņemot vērā to, ka digitālā saskarnē ir iespējams apstrādāt lietotāju datus un tādējādi radīt papildu vērtību no darījuma, un tāpēc, ka fiziskas klātbūtnes neesamība var radīt iespēju veikt agresīvu nodokļu plānošanu, pārskatot šo direktīvu, būtu jāapsver iespēja paplašināt minēto pakalpojumu darbības jomu.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | No nodokļa
  piemērošanas
  jomas
  būtu
  jāizslēdz
  pakalpojumi, kas ietver uzņēmuma veiktu digitālā satura piegādi, izmantojot digitālo saskarni, neatkarīgi no tā, vai digitālais saturs pieder šai vienībai vai šī vienība ir iegādājusies tiesības izplatīt šo saturu.
  Pat ja varētu pieļaut zināma veida saziņu starp šāda digitālā satura saņēmējiem un tādējādi varētu uzskatīt, ka šādu pakalpojumu sniedzējs nodrošina daudzpusēju digitālo saskarni, ir mazāk skaidrs, ka lietotājam ir būtiska nozīme vērtības radīšanā attiecībā uz uzņēmumu, kas piegādā digitālo saturu
  .
  Tā vietā vērtības radīšanas perspektīvā galvenā uzmanība ir vērsta uz pašu digitālo saturu, ko nodrošina vienība. Tāpēc no šādām piegādēm gūtos ieņēmumus būtu jāizslēdz no nodokļa piemērošanas jomas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

No nodokļa
  piemērošanas
  jomas
  būtu
  jāizslēdz
  pakalpojumi, kas ietver uzņēmuma veiktu digitālā satura piegādi, izmantojot digitālo saskarni, neatkarīgi no tā, vai digitālais saturs pieder šai vienībai vai šī vienība ir iegādājusies tiesības izplatīt šo saturu.
  Pat ja varētu pieļaut zināma veida saziņu starp šāda digitālā satura saņēmējiem un tādējādi varētu uzskatīt, ka šādu pakalpojumu sniedzējs nodrošina daudzpusēju digitālo saskarni, ir mazāk skaidrs, ka lietotājam ir būtiska nozīme vērtības radīšanā attiecībā uz uzņēmumu, kas piegādā digitālo saturu
  .
  Tā vietā vērtības radīšanas perspektīvā galvenā uzmanība ir vērsta uz pašu digitālo saturu, ko nodrošina vienība. Tāpēc no šādām piegādēm gūtos ieņēmumus būtu jāizslēdz no nodokļa piemērošanas jomas
  .

| (14) | Nodokļa
  piemērošanas
  jomā
  būtu
  jāiekļauj
  pakalpojumi, kas ietver uzņēmuma veiktu digitālā satura piegādi, izmantojot digitālo saskarni, neatkarīgi no tā, vai digitālais saturs pieder šai vienībai vai šī vienība ir iegādājusies tiesības izplatīt šo saturu.
  Komisijai būtu jānovērtē no šādām piegādēm gūtie ieņēmumi ... [divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]
  . |
| --- | --- |

(14)

Nodokļa
  piemērošanas
  jomā
  būtu
  jāiekļauj
  pakalpojumi, kas ietver uzņēmuma veiktu digitālā satura piegādi, izmantojot digitālo saskarni, neatkarīgi no tā, vai digitālais saturs pieder šai vienībai vai šī vienība ir iegādājusies tiesības izplatīt šo saturu.
  Komisijai būtu jānovērtē no šādām piegādēm gūtie ieņēmumi ... [divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]
  .

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Digitālais saturs būtu jādefinē šādi: dati, kas piegādāti digitālā formātā, piemēram, datorprogrammas, lietotnes, spēles, mūzika, video vai teksti, neatkarīgi no tā, vai tiem piekļūst lejuplādējot vai straumējot, izņemot datus, ko pārstāv pati digitāla saskarne.
  Tas ļauj aptver dažādus veidus, kādos digitālais saturs var tikt piedāvāts, kad to iegādājas lietotājs, kas nemaina faktu, ka vienīgais vai galvenais mērķis no lietotāja viedokļa ir digitālā satura iegāde. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Digitālais saturs būtu jādefinē šādi: dati, kas piegādāti digitālā formātā, piemēram, datorprogrammas, lietotnes, spēles, mūzika, video vai teksti, neatkarīgi no tā, vai tiem piekļūst lejuplādējot vai straumējot, izņemot datus, ko pārstāv pati digitāla saskarne.
  Tas ļauj aptver dažādus veidus, kādos digitālais saturs var tikt piedāvāts, kad to iegādājas lietotājs, kas nemaina faktu, ka vienīgais vai galvenais mērķis no lietotāja viedokļa ir digitālā satura iegāde.

| (15) | Digitālais saturs būtu jādefinē šādi: dati, kas piegādāti digitālā formātā, piemēram, datorprogrammas, lietotnes, spēles, mūzika, video vai teksti, neatkarīgi no tā, vai tiem piekļūst lejuplādējot vai straumējot, izņemot datus, ko pārstāv pati digitāla saskarne. |
| --- | --- |

(15)

Digitālais saturs būtu jādefinē šādi: dati, kas piegādāti digitālā formātā, piemēram, datorprogrammas, lietotnes, spēles, mūzika, video vai teksti, neatkarīgi no tā, vai tiem piekļūst lejuplādējot vai straumējot, izņemot datus, ko pārstāv pati digitāla saskarne.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Digitālie uzņēmumi parasti ēkās un iekārtās investē mazāk nekā parastie uzņēmumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | 14. apsvērumā aprakstītais pakalpojums būtu jānošķir no tādas daudzpusējas digitālās saskarnes nodrošināšanas pakalpojuma, ar kuras palīdzību lietotāji var augšupielādēt digitālo saturu un dalīties tajā ar citiem lietotājiem, vai no tādas saskarnes nodrošināšanas, kas atvieglo digitālā satura pakārtotu piegādi tieši starp lietotājiem. Šie pēdējie minētie pakalpojumi ir starpniecības pakalpojumi, un tādēļ tie būtu jāiekļauj DPN darbības jomā neatkarīgi no pakārtotā darījuma būtības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

14. apsvērumā aprakstītais pakalpojums būtu jānošķir no tādas daudzpusējas digitālās saskarnes nodrošināšanas pakalpojuma, ar kuras palīdzību lietotāji var augšupielādēt digitālo saturu un dalīties tajā ar citiem lietotājiem, vai no tādas saskarnes nodrošināšanas, kas atvieglo digitālā satura pakārtotu piegādi tieši starp lietotājiem. Šie pēdējie minētie pakalpojumi ir starpniecības pakalpojumi, un tādēļ tie būtu jāiekļauj DPN darbības jomā neatkarīgi no pakārtotā darījuma būtības.

svītrots

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Ar nodokli apliekamie pakalpojumi, kas ietver savākto datu par lietotājiem nosūtīšanu, būtu jāattiecina
  tikai
  uz datiem, kas ģenerēti no šādu lietotāju darbībām digitālajās saskarnēs
  , bet ne uz datiem, kas ģenerēti no sensoriem vai citiem līdzekļiem un savākti digitālā formātā
  .
  Tas ir tādēļ, ka DPN darbības jomā būtu jāietver pakalpojumi
  , kuros digitālās saskarnes tiek izmantotas, lai radītu lietotāju ieguldījumu, kas tiek pārvērsts naudas izteiksmē
  , nevis pakalpojumi, kuros saskarnes izmanto tikai, lai pārraidītu citādā veidā ģenerētus datus
  .
  Tāpēc
  DPN
  nevajadzētu būt nodoklim
  , ko piemēro datu vākšanai
  vai uzņēmuma savākto datu izmantošanai šā uzņēmuma iekšējām vajadzībām, vai uzņēmuma savākto datu apmaiņai ar citām pusēm bez atlīdzības
  . DPN būtu jāattiecina uz ieņēmumu radīšanu no tādu datu nosūtīšanas, kas iegūti no ļoti specifiskas darbības (lietotāju darbības digitālajās saskarnēs). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Ar nodokli apliekamie pakalpojumi, kas ietver savākto datu par lietotājiem nosūtīšanu, būtu jāattiecina
  tikai
  uz datiem, kas ģenerēti no šādu lietotāju darbībām digitālajās saskarnēs
  , bet ne uz datiem, kas ģenerēti no sensoriem vai citiem līdzekļiem un savākti digitālā formātā
  .
  Tas ir tādēļ, ka DPN darbības jomā būtu jāietver pakalpojumi
  , kuros digitālās saskarnes tiek izmantotas, lai radītu lietotāju ieguldījumu, kas tiek pārvērsts naudas izteiksmē
  , nevis pakalpojumi, kuros saskarnes izmanto tikai, lai pārraidītu citādā veidā ģenerētus datus
  .
  Tāpēc
  DPN
  nevajadzētu būt nodoklim
  , ko piemēro datu vākšanai
  vai uzņēmuma savākto datu izmantošanai šā uzņēmuma iekšējām vajadzībām, vai uzņēmuma savākto datu apmaiņai ar citām pusēm bez atlīdzības
  . DPN būtu jāattiecina uz ieņēmumu radīšanu no tādu datu nosūtīšanas, kas iegūti no ļoti specifiskas darbības (lietotāju darbības digitālajās saskarnēs).

| (17) | Ar nodokli apliekamie pakalpojumi, kas ietver savākto datu par lietotājiem
  apstrādi,
  nosūtīšanu
  vai pārdošanu
  , būtu jāattiecina uz datiem, kas ģenerēti no šādu lietotāju darbībām digitālajās saskarnēs.
  Šiem ar nodokli apliekamajiem pakalpojumiem vajadzētu būt tādiem
  , kuros digitālās saskarnes tiek izmantotas, lai radītu lietotāju ieguldījumu, kas tiek pārvērsts naudas izteiksmē. DPN
  nav nodoklis
  , ko piemēro datu vākšanai
  kā tādai
  . DPN būtu jāattiecina uz ieņēmumu radīšanu no tādu datu
  apstrādes, pārdošanas vai
  nosūtīšanas
  trešai personai
  , kas iegūti no ļoti specifiskas darbības (lietotāju darbības digitālajās saskarnēs). |
| --- | --- |

(17)

Ar nodokli apliekamie pakalpojumi, kas ietver savākto datu par lietotājiem
  apstrādi,
  nosūtīšanu
  vai pārdošanu
  , būtu jāattiecina uz datiem, kas ģenerēti no šādu lietotāju darbībām digitālajās saskarnēs.
  Šiem ar nodokli apliekamajiem pakalpojumiem vajadzētu būt tādiem
  , kuros digitālās saskarnes tiek izmantotas, lai radītu lietotāju ieguldījumu, kas tiek pārvērsts naudas izteiksmē. DPN
  nav nodoklis
  , ko piemēro datu vākšanai
  kā tādai
  . DPN būtu jāattiecina uz ieņēmumu radīšanu no tādu datu
  apstrādes, pārdošanas vai
  nosūtīšanas
  trešai personai
  , kas iegūti no ļoti specifiskas darbības (lietotāju darbības digitālajās saskarnēs).

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Tikai noteiktas vienības būtu jāuzskata par nodokļa maksātājām DPN vajadzībām neatkarīgi no tā, vai tās veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai ārpussavienības jurisdikcijā. Jo īpaši, vienība būtu jāuzskata par nodokļa maksātāju tikai tad, ja tā atbilst abiem turpmāk minētajiem nosacījumiem: i) kopējie ieņēmumi pasaules līmenī, ko uzņēmums deklarējis par pēdējo pilno finanšu gadu un par ko ir pieejams finanšu pārskats, pārsniedz EUR 750 000 000 ; un ii) ar nodokli apliekamie kopējie ieņēmumi, ko vienība gūst Savienībā attiecīgajā finanšu gadā, pārsniedz EUR
  50 000 000
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Tikai noteiktas vienības būtu jāuzskata par nodokļa maksātājām DPN vajadzībām neatkarīgi no tā, vai tās veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai ārpussavienības jurisdikcijā. Jo īpaši, vienība būtu jāuzskata par nodokļa maksātāju tikai tad, ja tā atbilst abiem turpmāk minētajiem nosacījumiem: i) kopējie ieņēmumi pasaules līmenī, ko uzņēmums deklarējis par pēdējo pilno finanšu gadu un par ko ir pieejams finanšu pārskats, pārsniedz EUR 750 000 000 ; un ii) ar nodokli apliekamie kopējie ieņēmumi, ko vienība gūst Savienībā attiecīgajā finanšu gadā, pārsniedz EUR
  50 000 000
  .

| (22) | Tikai noteiktas vienības būtu jāuzskata par nodokļa maksātājām DPN vajadzībām neatkarīgi no tā, vai tās veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai ārpussavienības jurisdikcijā. Jo īpaši, vienība būtu jāuzskata par nodokļa maksātāju tikai tad, ja tā atbilst abiem turpmāk minētajiem nosacījumiem: i) kopējie ieņēmumi pasaules līmenī, ko uzņēmums deklarējis par pēdējo pilno finanšu gadu un par ko ir pieejams finanšu pārskats, pārsniedz EUR 750 000 000 ; un ii) ar nodokli apliekamie kopējie ieņēmumi, ko vienība gūst Savienībā attiecīgajā finanšu gadā, pārsniedz EUR 
  40 000 000
  . |
| --- | --- |

(22)

Tikai noteiktas vienības būtu jāuzskata par nodokļa maksātājām DPN vajadzībām neatkarīgi no tā, vai tās veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai ārpussavienības jurisdikcijā. Jo īpaši, vienība būtu jāuzskata par nodokļa maksātāju tikai tad, ja tā atbilst abiem turpmāk minētajiem nosacījumiem: i) kopējie ieņēmumi pasaules līmenī, ko uzņēmums deklarējis par pēdējo pilno finanšu gadu un par ko ir pieejams finanšu pārskats, pārsniedz EUR 750 000 000 ; un ii) ar nodokli apliekamie kopējie ieņēmumi, ko vienība gūst Savienībā attiecīgajā finanšu gadā, pārsniedz EUR 
  40 000 000
  .

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Pirmajai robežvērtībai (kopējie gada ieņēmumi pasaules līmenī) būtu jāierobežo DPN piemērošana, attiecinot to
  tika
  uz noteikta lieluma uzņēmumiem, kas galvenokārt ir tie, kuri var nodrošināt digitālos pakalpojumus, attiecībā uz kuriem lietotāju ieguldījumam ir būtiska loma un kas lielā mērā ir atkarīgi no plašas lietotāju datu plūsmas un spēcīgas tirgus pozīcijas izmantošanas. Šādi darījumdarbības modeļi, kas ieņēmumu gūšanā ir atkarīgi no lietotāju radītās vērtības un ir dzīvotspējīgi tikai tad, ja tos īsteno noteikta lieluma uzņēmumi, rada lielāku atšķirību starp vietu, kurā to peļņa tiek aplikta ar nodokli, un vietu, kurā tiek radīta vērtība. Turklāt lielākiem uzņēmumiem ir iespēja iesaistīties agresīvā nodokļu plānošanā.
  Tāpēc tāda pati robežvērtība ir ierosināta citās Savienības iniciatīvās

   (9)

  . Paredzēts, ka šāda
  robežvērtība nodrošinās arī juridisko noteiktību, jo tā ļaus uzņēmumiem un nodokļu iestādēm vieglāk un lētāk noteikt, vai vienībai ir jāmaksā DPN. Tā izslēdz arī mazos uzņēmumus un jaunuzņēmumus, kurus atbilstības jaunajam nodoklim nodrošināšanas slogs visticamāk ietekmētu nesamērīgā veidā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Pirmajai robežvērtībai (kopējie gada ieņēmumi pasaules līmenī) būtu jāierobežo DPN piemērošana, attiecinot to
  tika
  uz noteikta lieluma uzņēmumiem, kas galvenokārt ir tie, kuri var nodrošināt digitālos pakalpojumus, attiecībā uz kuriem lietotāju ieguldījumam ir būtiska loma un kas lielā mērā ir atkarīgi no plašas lietotāju datu plūsmas un spēcīgas tirgus pozīcijas izmantošanas. Šādi darījumdarbības modeļi, kas ieņēmumu gūšanā ir atkarīgi no lietotāju radītās vērtības un ir dzīvotspējīgi tikai tad, ja tos īsteno noteikta lieluma uzņēmumi, rada lielāku atšķirību starp vietu, kurā to peļņa tiek aplikta ar nodokli, un vietu, kurā tiek radīta vērtība. Turklāt lielākiem uzņēmumiem ir iespēja iesaistīties agresīvā nodokļu plānošanā.
  Tāpēc tāda pati robežvērtība ir ierosināta citās Savienības iniciatīvās

   (9)

  . Paredzēts, ka šāda
  robežvērtība nodrošinās arī juridisko noteiktību, jo tā ļaus uzņēmumiem un nodokļu iestādēm vieglāk un lētāk noteikt, vai vienībai ir jāmaksā DPN. Tā izslēdz arī mazos uzņēmumus un jaunuzņēmumus, kurus atbilstības jaunajam nodoklim nodrošināšanas slogs visticamāk ietekmētu nesamērīgā veidā.

| (23) | Pirmajai robežvērtībai (kopējie gada ieņēmumi pasaules līmenī) būtu jāierobežo DPN piemērošana, attiecinot to
  tikai
  uz noteikta lieluma uzņēmumiem, kas galvenokārt ir tie, kuri var nodrošināt digitālos pakalpojumus
  , kuru sniegšanā galvenokārt izmanto mobilus nemateriālos un/vai digitālos aktīvus
  , attiecībā uz kuriem lietotāju ieguldījumam ir būtiska loma un kas lielā mērā ir atkarīgi no plašas lietotāju datu plūsmas un spēcīgas tirgus pozīcijas izmantošanas. Šādi darījumdarbības modeļi, kas ieņēmumu gūšanā ir atkarīgi no lietotāju radītās vērtības un ir dzīvotspējīgi tikai tad, ja tos īsteno noteikta lieluma uzņēmumi, rada lielāku atšķirību starp vietu, kurā to peļņa tiek aplikta ar nodokli, un vietu, kurā tiek radīta vērtība. Turklāt lielākiem uzņēmumiem ir iespēja iesaistīties agresīvā nodokļu plānošanā. Robežvērtība nodrošinās arī juridisko noteiktību, jo tā ļaus uzņēmumiem un nodokļu iestādēm vieglāk un lētāk noteikt, vai vienībai ir jāmaksā DPN. Tā izslēdz arī mazos uzņēmumus un jaunuzņēmumus, kurus atbilstības jaunajam nodoklim nodrošināšanas slogs visticamāk ietekmētu nesamērīgā veidā. |
| --- | --- |

(23)

Pirmajai robežvērtībai (kopējie gada ieņēmumi pasaules līmenī) būtu jāierobežo DPN piemērošana, attiecinot to
  tikai
  uz noteikta lieluma uzņēmumiem, kas galvenokārt ir tie, kuri var nodrošināt digitālos pakalpojumus
  , kuru sniegšanā galvenokārt izmanto mobilus nemateriālos un/vai digitālos aktīvus
  , attiecībā uz kuriem lietotāju ieguldījumam ir būtiska loma un kas lielā mērā ir atkarīgi no plašas lietotāju datu plūsmas un spēcīgas tirgus pozīcijas izmantošanas. Šādi darījumdarbības modeļi, kas ieņēmumu gūšanā ir atkarīgi no lietotāju radītās vērtības un ir dzīvotspējīgi tikai tad, ja tos īsteno noteikta lieluma uzņēmumi, rada lielāku atšķirību starp vietu, kurā to peļņa tiek aplikta ar nodokli, un vietu, kurā tiek radīta vērtība. Turklāt lielākiem uzņēmumiem ir iespēja iesaistīties agresīvā nodokļu plānošanā. Robežvērtība nodrošinās arī juridisko noteiktību, jo tā ļaus uzņēmumiem un nodokļu iestādēm vieglāk un lētāk noteikt, vai vienībai ir jāmaksā DPN. Tā izslēdz arī mazos uzņēmumus un jaunuzņēmumus, kurus atbilstības jaunajam nodoklim nodrošināšanas slogs visticamāk ietekmētu nesamērīgā veidā.

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Lai samazinātu iespējamus nodokļu dubultas uzlikšanas gadījumus, kad vienus un tos pašus ieņēmumus apliek ar uzņēmumu ienākuma nodokli un DPN,
  tiek sagaidīts, ka dalībvalstis
  ļaus uzņēmumiem atskaitīt samaksāto DPN kā maksu no uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes to teritorijā neatkarīgi no tā, vai abi nodokļi tiek maksāti vienā un tajā pašā dalībvalstī vai dažādās dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Lai samazinātu iespējamus nodokļu dubultas uzlikšanas gadījumus, kad vienus un tos pašus ieņēmumus apliek ar uzņēmumu ienākuma nodokli un DPN,
  tiek sagaidīts, ka dalībvalstis
  ļaus uzņēmumiem atskaitīt samaksāto DPN kā maksu no uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes to teritorijā neatkarīgi no tā, vai abi nodokļi tiek maksāti vienā un tajā pašā dalībvalstī vai dažādās dalībvalstīs.

| (27) | Lai samazinātu iespējamus nodokļu dubultas uzlikšanas gadījumus, kad vienus un tos pašus ieņēmumus apliek ar uzņēmumu ienākuma nodokli un DPN,
  būs jārod kopīgs Savienības mēroga risinājums, kas
  ļaus uzņēmumiem atskaitīt samaksāto DPN kā maksu no uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes to teritorijā neatkarīgi no tā, vai abi nodokļi tiek maksāti vienā un tajā pašā dalībvalstī vai dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(27)

Lai samazinātu iespējamus nodokļu dubultas uzlikšanas gadījumus, kad vienus un tos pašus ieņēmumus apliek ar uzņēmumu ienākuma nodokli un DPN,
  būs jārod kopīgs Savienības mēroga risinājums, kas
  ļaus uzņēmumiem atskaitīt samaksāto DPN kā maksu no uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes to teritorijā neatkarīgi no tā, vai abi nodokļi tiek maksāti vienā un tajā pašā dalībvalstī vai dažādās dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Ja konkrēta ar nodokli apliekama pakalpojuma lietotāji atrodas dažādās dalībvalstīs vai ārpussavienības jurisdikcijās, attiecīgie ar nodokli apliekamie ieņēmumi no šā pakalpojuma būtu proporcionāli jāattiecina uz katru dalībvalsti, ņemot vērā konkrētus sadales principus. Šie sadales principi būtu jānosaka atkarībā no katra ar nodokli apliekamā pakalpojuma būtības un atšķirīgajiem elementiem, kas šāda pakalpojuma sniedzējam ļauj gūt ieņēmumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Ja konkrēta ar nodokli apliekama pakalpojuma lietotāji atrodas dažādās dalībvalstīs vai ārpussavienības jurisdikcijās, attiecīgie ar nodokli apliekamie ieņēmumi no šā pakalpojuma būtu proporcionāli jāattiecina uz katru dalībvalsti, ņemot vērā konkrētus sadales principus. Šie sadales principi būtu jānosaka atkarībā no katra ar nodokli apliekamā pakalpojuma būtības un atšķirīgajiem elementiem, kas šāda pakalpojuma sniedzējam ļauj gūt ieņēmumus.

| (29) | Ja konkrēta ar nodokli apliekama pakalpojuma lietotāji atrodas dažādās dalībvalstīs vai ārpussavienības jurisdikcijās, attiecīgie ar nodokli apliekamie ieņēmumi no šā pakalpojuma būtu proporcionāli jāattiecina uz katru dalībvalsti, ņemot vērā konkrētus sadales principus. Šie sadales principi būtu jānosaka atkarībā no katra ar nodokli apliekamā pakalpojuma būtības un atšķirīgajiem elementiem, kas šāda pakalpojuma sniedzējam ļauj gūt ieņēmumus.
  Ja sadales principu piemērošanas rezultātā tiek izveidots nelīdzsvarots sadalījums, kas neatspoguļo reālo saimniecisko darbību, strīdu risināšanas mehānisms varētu uzlabot šādu situāciju. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijai būtu jāizvērtē iespēja izveidot strīdu izšķiršanas mehānismu, lai nodrošinātu strīdu pienācīgu izšķiršanu, ja tajos ir iesaistītas dažādas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(29)

Ja konkrēta ar nodokli apliekama pakalpojuma lietotāji atrodas dažādās dalībvalstīs vai ārpussavienības jurisdikcijās, attiecīgie ar nodokli apliekamie ieņēmumi no šā pakalpojuma būtu proporcionāli jāattiecina uz katru dalībvalsti, ņemot vērā konkrētus sadales principus. Šie sadales principi būtu jānosaka atkarībā no katra ar nodokli apliekamā pakalpojuma būtības un atšķirīgajiem elementiem, kas šāda pakalpojuma sniedzējam ļauj gūt ieņēmumus.
  Ja sadales principu piemērošanas rezultātā tiek izveidots nelīdzsvarots sadalījums, kas neatspoguļo reālo saimniecisko darbību, strīdu risināšanas mehānisms varētu uzlabot šādu situāciju. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijai būtu jāizvērtē iespēja izveidot strīdu izšķiršanas mehānismu, lai nodrošinātu strīdu pienācīgu izšķiršanu, ja tajos ir iesaistītas dažādas dalībvalstis.

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Attiecībā uz pakalpojumu, kas apliekams ar nodokli un kas izpaužas kā reklāmas izvietošana digitālajā saskarnē, lai noteiktu, cik liela ar nodokli apliekamo ieņēmumu daļa attiecīgajā taksācijas periodā ir attiecināma uz konkrēto dalībvalsti, būtu jāņem vērā tas, cik reizes taksācijas periodā reklāma ir
  izvietota
  lietotāju ierīcēs šajā dalībvalstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Attiecībā uz pakalpojumu, kas apliekams ar nodokli un kas izpaužas kā reklāmas izvietošana digitālajā saskarnē, lai noteiktu, cik liela ar nodokli apliekamo ieņēmumu daļa attiecīgajā taksācijas periodā ir attiecināma uz konkrēto dalībvalsti, būtu jāņem vērā tas, cik reizes taksācijas periodā reklāma ir
  izvietota
  lietotāju ierīcēs šajā dalībvalstī.

| (30) | Attiecībā uz pakalpojumu, kas apliekams ar nodokli un kas izpaužas kā reklāmas izvietošana
  vai satura piegāde
  digitālajā saskarnē, lai noteiktu, cik liela ar nodokli apliekamo ieņēmumu daļa attiecīgajā taksācijas periodā ir attiecināma uz konkrēto dalībvalsti, būtu jāņem vērā tas, cik reizes taksācijas periodā reklāma
  vai digitāls saturs
  ir
  izvietots
  lietotāju ierīcēs šajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz pakalpojumu, kas apliekams ar nodokli un kas izpaužas kā reklāmas izvietošana
  vai satura piegāde
  digitālajā saskarnē, lai noteiktu, cik liela ar nodokli apliekamo ieņēmumu daļa attiecīgajā taksācijas periodā ir attiecināma uz konkrēto dalībvalsti, būtu jāņem vērā tas, cik reizes taksācijas periodā reklāma
  vai digitāls saturs
  ir
  izvietots
  lietotāju ierīcēs šajā dalībvalstī.

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Attiecībā uz savākto datu par lietotājiem nosūtīšanu, lai ar nodokli apliekamos ieņēmumus taksācijas periodā attiecinātu uz dalībvalsti, būtu jāņem vērā to lietotāju skaits, no kuriem šajā taksācijas periodā nosūtītie dati ir tikuši iegūti, šiem lietotājiem izmantojot ierīci minētajā dalībvalstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Attiecībā uz savākto datu par lietotājiem nosūtīšanu, lai ar nodokli apliekamos ieņēmumus taksācijas periodā attiecinātu uz dalībvalsti, būtu jāņem vērā to lietotāju skaits, no kuriem šajā taksācijas periodā nosūtītie dati ir tikuši iegūti, šiem lietotājiem izmantojot ierīci minētajā dalībvalstī.

| (32) | Attiecībā uz savākto datu par lietotājiem
  apstrādi, pārdošanu vai
  nosūtīšanu, lai ar nodokli apliekamos ieņēmumus taksācijas periodā attiecinātu uz dalībvalsti, būtu jāņem vērā to lietotāju skaits, no kuriem šajā taksācijas periodā
  izmantotie, pārdotie vai
  nosūtītie dati ir tikuši iegūti, šiem lietotājiem izmantojot ierīci minētajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(32)

Attiecībā uz savākto datu par lietotājiem
  apstrādi, pārdošanu vai
  nosūtīšanu, lai ar nodokli apliekamos ieņēmumus taksācijas periodā attiecinātu uz dalībvalsti, būtu jāņem vērā to lietotāju skaits, no kuriem šajā taksācijas periodā
  izmantotie, pārdotie vai
  nosūtītie dati ir tikuši iegūti, šiem lietotājiem izmantojot ierīci minētajā dalībvalstī.

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

34. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (34) | Jebkura personas datu apstrāde saistībā ar DPN būtu jāveic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (10), tostarp tādu datu apstrāde, kas var būt nepieciešami saistībā ar interneta protokola (IP) adresēm vai citām ģeolokācijas metodēm. Jo īpaši, uzmanība būtu jāpievērš vajadzībai nodrošināt atbilstošus tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai panāktu atbilstību noteikumiem par apstrādes darbību likumību un drošību, informācijas sniegšanu un datu subjektu tiesībām. Pēc iespējas jānodrošina personas datu anonimitāte. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(34)

Jebkura personas datu apstrāde saistībā ar DPN būtu jāveic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (10), tostarp tādu datu apstrāde, kas var būt nepieciešami saistībā ar interneta protokola (IP) adresēm vai citām ģeolokācijas metodēm. Jo īpaši, uzmanība būtu jāpievērš vajadzībai nodrošināt atbilstošus tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai panāktu atbilstību noteikumiem par apstrādes darbību likumību un drošību, informācijas sniegšanu un datu subjektu tiesībām. Pēc iespējas jānodrošina personas datu anonimitāte.

| (34) | Jebkura personas datu apstrāde saistībā ar DPN būtu jāveic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (10), tostarp tādu datu apstrāde, kas var būt nepieciešami saistībā ar interneta protokola (IP) adresēm vai citām ģeolokācijas metodēm
  , neatļaujot identificēt lietotājus. Dalībvalsts nodokļu iestādi informē par lietotāju atrašanās vietas noteikšanai izmantoto metodi
  . Jo īpaši, uzmanība būtu jāpievērš vajadzībai nodrošināt atbilstošus tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai panāktu atbilstību noteikumiem par apstrādes darbību likumību un drošību 
  — jo īpaši nepieciešamības un proporcionalitātes principiem —
  ,
  un noteikumiem par
  informācijas sniegšanu un datu subjektu tiesībām. Pēc iespējas jānodrošina personas datu anonimitāte. |
| --- | --- |

(34)

Jebkura personas datu apstrāde saistībā ar DPN būtu jāveic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (10), tostarp tādu datu apstrāde, kas var būt nepieciešami saistībā ar interneta protokola (IP) adresēm vai citām ģeolokācijas metodēm
  , neatļaujot identificēt lietotājus. Dalībvalsts nodokļu iestādi informē par lietotāju atrašanās vietas noteikšanai izmantoto metodi
  . Jo īpaši, uzmanība būtu jāpievērš vajadzībai nodrošināt atbilstošus tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai panāktu atbilstību noteikumiem par apstrādes darbību likumību un drošību 
  — jo īpaši nepieciešamības un proporcionalitātes principiem —
  ,
  un noteikumiem par
  informācijas sniegšanu un datu subjektu tiesībām. Pēc iespējas jānodrošina personas datu anonimitāte.

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

35. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (35) | Ar nodokli apliekamajiem ieņēmumiem vajadzētu būt vienādiem ar kopējiem bruto ieņēmumiem, ko guvis nodokļa maksātājs un no kuriem atskaitīts pievienotās vērtības nodoklis un citi līdzīgi nodokļi. Ar nodokli apliekamie ieņēmumi būtu jāuzskata par tādiem, ko nodokļa maksātājs guvis brīdī, kad jāmaksā nodoklis, neatkarīgi no tā, vai līdz tam tas faktiski ir samaksāts. DPN vajadzētu būt iekasējamam dalībvalstī par to ar nodokli apliekamo ieņēmumu daļu, ko nodokļa maksātājs guvis taksācijas periodā un kas tiek uzskatīti par gūtiem šajā dalībvalstī, un DPN būtu jāaprēķina, piemērojot DPN likmi šai daļai. Savienības līmenī vajadzētu būt vienotai DPN likmei, lai izvairītos no izkropļojumiem vienotajā tirgū. DPN
  likme būtu jānosaka
  3 % apmērā
  , tādējādi nodrošinot pienācīgu līdzsvaru
  starp ieņēmumiem, ko rada nodoklis, un atšķirīgo DPN ietekmi uz uzņēmumiem ar dažādām peļņas daļām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35)

Ar nodokli apliekamajiem ieņēmumiem vajadzētu būt vienādiem ar kopējiem bruto ieņēmumiem, ko guvis nodokļa maksātājs un no kuriem atskaitīts pievienotās vērtības nodoklis un citi līdzīgi nodokļi. Ar nodokli apliekamie ieņēmumi būtu jāuzskata par tādiem, ko nodokļa maksātājs guvis brīdī, kad jāmaksā nodoklis, neatkarīgi no tā, vai līdz tam tas faktiski ir samaksāts. DPN vajadzētu būt iekasējamam dalībvalstī par to ar nodokli apliekamo ieņēmumu daļu, ko nodokļa maksātājs guvis taksācijas periodā un kas tiek uzskatīti par gūtiem šajā dalībvalstī, un DPN būtu jāaprēķina, piemērojot DPN likmi šai daļai. Savienības līmenī vajadzētu būt vienotai DPN likmei, lai izvairītos no izkropļojumiem vienotajā tirgū. DPN
  likme būtu jānosaka
  3 % apmērā
  , tādējādi nodrošinot pienācīgu līdzsvaru
  starp ieņēmumiem, ko rada nodoklis, un atšķirīgo DPN ietekmi uz uzņēmumiem ar dažādām peļņas daļām.

| (35) | Ar nodokli apliekamajiem ieņēmumiem vajadzētu būt vienādiem ar kopējiem bruto ieņēmumiem, ko guvis nodokļa maksātājs un no kuriem atskaitīts pievienotās vērtības nodoklis un citi līdzīgi nodokļi. Ar nodokli apliekamie ieņēmumi būtu jāuzskata par tādiem, ko nodokļa maksātājs guvis brīdī, kad jāmaksā nodoklis, neatkarīgi no tā, vai līdz tam tas faktiski ir samaksāts. DPN vajadzētu būt iekasējamam dalībvalstī par to ar nodokli apliekamo ieņēmumu daļu, ko nodokļa maksātājs guvis taksācijas periodā un kas tiek uzskatīti par gūtiem šajā dalībvalstī, un DPN būtu jāaprēķina, piemērojot DPN likmi šai daļai. Savienības līmenī vajadzētu būt vienotai DPN likmei, lai izvairītos no izkropļojumiem vienotajā tirgū.
  Ar
  DPN
  likmi
  3 % apmērā
  būtu jāpanāk pienācīgus līdzsvars
  starp ieņēmumiem, ko rada nodoklis, un atšķirīgo DPN ietekmi uz uzņēmumiem ar dažādām peļņas daļām. |
| --- | --- |

(35)

Ar nodokli apliekamajiem ieņēmumiem vajadzētu būt vienādiem ar kopējiem bruto ieņēmumiem, ko guvis nodokļa maksātājs un no kuriem atskaitīts pievienotās vērtības nodoklis un citi līdzīgi nodokļi. Ar nodokli apliekamie ieņēmumi būtu jāuzskata par tādiem, ko nodokļa maksātājs guvis brīdī, kad jāmaksā nodoklis, neatkarīgi no tā, vai līdz tam tas faktiski ir samaksāts. DPN vajadzētu būt iekasējamam dalībvalstī par to ar nodokli apliekamo ieņēmumu daļu, ko nodokļa maksātājs guvis taksācijas periodā un kas tiek uzskatīti par gūtiem šajā dalībvalstī, un DPN būtu jāaprēķina, piemērojot DPN likmi šai daļai. Savienības līmenī vajadzētu būt vienotai DPN likmei, lai izvairītos no izkropļojumiem vienotajā tirgū.
  Ar
  DPN
  likmi
  3 % apmērā
  būtu jāpanāk pienācīgus līdzsvars
  starp ieņēmumiem, ko rada nodoklis, un atšķirīgo DPN ietekmi uz uzņēmumiem ar dažādām peļņas daļām.

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

37. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (37) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai noteikt grāmatvedības, uzskaites vai citus pienākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka maksājamais DPN tiek faktiski samaksāts, kā arī citus pasākumus, kas
  paredzēti
  , lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un ļaunprātīgu izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai noteikt grāmatvedības, uzskaites vai citus pienākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka maksājamais DPN tiek faktiski samaksāts, kā arī citus pasākumus, kas
  paredzēti
  , lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un ļaunprātīgu izmantošanu.

| (37) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai noteikt grāmatvedības, uzskaites vai citus pienākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka maksājamais DPN tiek faktiski samaksāts, kā arī citus pasākumus,
  tostarp sodus un sankcijas,
  kas
  paredzētas
  , lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(37)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai noteikt grāmatvedības, uzskaites vai citus pienākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka maksājamais DPN tiek faktiski samaksāts, kā arī citus pasākumus,
  tostarp sodus un sankcijas,
  kas
  paredzētas
  , lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un ļaunprātīgu izmantošanu.

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

37.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (37a) | Kopējam DPN, ko nodokļa maksātājs samaksā katrai dalībvalstij, vajadzētu būt daļai no pārskatu sniegšanas par katru valsti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37a)

Kopējam DPN, ko nodokļa maksātājs samaksā katrai dalībvalstij, vajadzētu būt daļai no pārskatu sniegšanas par katru valsti.

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

38.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (38a) | Ja nodokļu maksātājam ir jāmaksā DPN vairāk nekā vienā dalībvalstī, Komisijai reizi trijos gados būtu jāveic identifikācijas dalībvalstī iesniegtās DPN deklarācijas revīzija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38a)

Ja nodokļu maksātājam ir jāmaksā DPN vairāk nekā vienā dalībvalstī, Komisijai reizi trijos gados būtu jāveic identifikācijas dalībvalstī iesniegtās DPN deklarācijas revīzija.

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

40.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (40a) | DST ir pagaidu pasākums, gaidot pastāvīgu risinājumu, un tam nekādā gadījumā nevajadzētu aizkavēt pastāvīga risinājuma stāšanos spēkā. Šīs direktīvas darbībai būtu jābeidzas, tiklīdz tiks pieņemts kāds no turpmāk minētajiem tiesību aktiem: Padomes direktīva, ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanu nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā, vai Padomes direktīvas par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, iekļaujot digitālas pastāvīgās pārstāvniecības jēdzienu, kā ierosināts Eiropas Parlamenta 2018. gada 15. marta normatīvajās rezolūcijās par attiecīgi priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi un par priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, vai direktīva, ar ko īsteno politisku vienošanos, kura panākta starptautiskā forumā, piemēram, ESAO vai ANO. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40a)

DST ir pagaidu pasākums, gaidot pastāvīgu risinājumu, un tam nekādā gadījumā nevajadzētu aizkavēt pastāvīga risinājuma stāšanos spēkā. Šīs direktīvas darbībai būtu jābeidzas, tiklīdz tiks pieņemts kāds no turpmāk minētajiem tiesību aktiem: Padomes direktīva, ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanu nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā, vai Padomes direktīvas par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, iekļaujot digitālas pastāvīgās pārstāvniecības jēdzienu, kā ierosināts Eiropas Parlamenta 2018. gada 15. marta normatīvajās rezolūcijās par attiecīgi priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi un par priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, vai direktīva, ar ko īsteno politisku vienošanos, kura panākta starptautiskā forumā, piemēram, ESAO vai ANO.

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

40.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (40b) | Dalībvalstīm būtu regulāri jāziņo Komisijai par vienību veikto DPN samaksu, vienotā kontaktpunkta darbību un sadarbību ar citām dalībvalstīm nodokļu iekasēšanas un samaksas nolūkos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40b)

Dalībvalstīm būtu regulāri jāziņo Komisijai par vienību veikto DPN samaksu, vienotā kontaktpunkta darbību un sadarbību ar citām dalībvalstīm nodokļu iekasēšanas un samaksas nolūkos.

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

40.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (40c) | Divus gadus pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena] Komisijai būtu jāveic šīs direktīvas piemērošanas novērtējums un jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā tam pievienojot priekšlikumus direktīvas pārskatīšanai saskaņā ar digitālajā nozarē piemērojamajiem taisnīgu nodokļu uzlikšanas principiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40c)

Divus gadus pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena] Komisijai būtu jāveic šīs direktīvas piemērošanas novērtējums un jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā tam pievienojot priekšlikumus direktīvas pārskatīšanai saskaņā ar digitālajā nozarē piemērojamajiem taisnīgu nodokļu uzlikšanas principiem.

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

41. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (41) | Šīs direktīvas mērķis ir aizsargāt vienotā tirgus integritāti, nodrošināt tā pienācīgu darbību un novērst konkurences izkropļojumus. Ņemot vērā to, ka šos mērķus to būtības dēļ nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41)

Šīs direktīvas mērķis ir aizsargāt vienotā tirgus integritāti, nodrošināt tā pienācīgu darbību un novērst konkurences izkropļojumus. Ņemot vērā to, ka šos mērķus to būtības dēļ nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

| (41) | Šīs direktīvas mērķis ir aizsargāt vienotā tirgus integritāti, nodrošināt tā
  taisnīgu un
  pienācīgu darbību un novērst konkurences izkropļojumus. Ņemot vērā to, ka šos mērķus to būtības dēļ nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(41)

Šīs direktīvas mērķis ir aizsargāt vienotā tirgus integritāti, nodrošināt tā
  taisnīgu un
  pienācīgu darbību un novērst konkurences izkropļojumus. Ņemot vērā to, ka šos mērķus to būtības dēļ nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | “datu apstrāde” ir jebkura ar personas datiem vai personas datu kopumiem veikta darbība vai darbību kopums, ko veic ar vai bez automatizētiem līdzekļiem, piemēram, vākšana, reģistrācija, organizēšana, strukturēšana, glabāšana, pielāgošana vai pārveidošana, atgūšana, aplūkošana, izmantošana, izpaušana, nosūtot, izplatot vai citādi darot tos pieejamus, saskaņošana vai kombinēšana, ierobežošana, dzēšana vai iznīcināšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | tādu savākto datu par lietotājiem nosūtīšana, kas ģenerēti no šādu lietotāju darbībām digitālajās saskarnēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

tādu savākto datu par lietotājiem nosūtīšana, kas ģenerēti no šādu lietotāju darbībām digitālajās saskarnēs.

| (c) | tādu savākto datu par lietotājiem
  apstrāde un
  nosūtīšana, kas ģenerēti no šādu lietotāju darbībām digitālajās saskarnēs; |
| --- | --- |

(c)

tādu savākto datu par lietotājiem
  apstrāde un
  nosūtīšana, kas ģenerēti no šādu lietotāju darbībām digitālajās saskarnēs;

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | satura, piemēram, video, audio, spēļu vai tekstu, nodrošināšana lietotājiem digitālā saskarnē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

satura, piemēram, video, audio, spēļu vai tekstu, nodrošināšana lietotājiem digitālā saskarnē;

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | digitālās saskarnes nodrošināšanu, kur vienīgais vai galvenais mērķis vienībai, kas to nodrošina, ir lietotājiem
  piegādāt digitālo saturu,
  sniegt saziņas pakalpojumus vai sniegt maksājumu pakalpojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

digitālās saskarnes nodrošināšanu, kur vienīgais vai galvenais mērķis vienībai, kas to nodrošina, ir lietotājiem
  piegādāt digitālo saturu,
  sniegt saziņas pakalpojumus vai sniegt maksājumu pakalpojumus;

| (a) | digitālās saskarnes nodrošināšanu, kur vienīgais vai galvenais mērķis vienībai, kas to nodrošina, ir lietotājiem sniegt saziņas pakalpojumus vai sniegt maksājumu pakalpojumus
  , kamēr no lietotāju datu apstrādes, nosūtīšanas vai pārdošanas netiek gūti citi papildu ieņēmumi
  ; |
| --- | --- |

(a)

digitālās saskarnes nodrošināšanu, kur vienīgais vai galvenais mērķis vienībai, kas to nodrošina, ir lietotājiem sniegt saziņas pakalpojumus vai sniegt maksājumu pakalpojumus
  , kamēr no lietotāju datu apstrādes, nosūtīšanas vai pārdošanas netiek gūti citi papildu ieņēmumi
  ;

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ar nodokli apliekamie kopējie ieņēmumi, ko vienība gūst Savienībā attiecīgajā finanšu gadā, pārsniedz EUR
  50 000 000
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

ar nodokli apliekamie kopējie ieņēmumi, ko vienība gūst Savienībā attiecīgajā finanšu gadā, pārsniedz EUR
  50 000 000
  .

| (b) | ar nodokli apliekamie kopējie ieņēmumi, ko vienība gūst Savienībā attiecīgajā finanšu gadā, pārsniedz EUR
  40 000 000
  . |
| --- | --- |

(b)

ar nodokli apliekamie kopējie ieņēmumi, ko vienība gūst Savienībā attiecīgajā finanšu gadā, pārsniedz EUR
  40 000 000
  .

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | ja uz pakalpojumu attiecas 3. panta 1. punkta ca) apakšpunkts, attiecīgais digitālais saturs parādās lietotāja ierīcē brīdī, kad šī ierīce tiek izmantota attiecīgajā dalībvalstī minētajā taksācijas periodā, lai piekļūtu digitālajai saskarnei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

ja uz pakalpojumu attiecas 3. panta 1. punkta ca) apakšpunkts, attiecīgais digitālais saturs parādās lietotāja ierīcē brīdī, kad šī ierīce tiek izmantota attiecīgajā dalībvalstī minētajā taksācijas periodā, lai piekļūtu digitālajai saskarnei.

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Šīs direktīvas piemērošanas nolūkiem var vākt vienīgi tādus lietotāju datus, kas norāda dalībvalsti, kurā atrodas lietotāji, neļaujot šos lietotājus identificēt. | 6.   Šīs direktīvas piemērošanas nolūkiem var vākt vienīgi tādus lietotāju datus, kas norāda dalībvalsti, kurā atrodas lietotāji, neļaujot šos lietotājus identificēt.
  Jebkuru personas datu apstrādi saistībā ar DPN veic saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, ieskaitot tādu apstrādi, kas var būt nepieciešama saistībā ar interneta protokola (IP) adresēm vai citām ģeolokācijas metodēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.   Šīs direktīvas piemērošanas nolūkiem var vākt vienīgi tādus lietotāju datus, kas norāda dalībvalsti, kurā atrodas lietotāji, neļaujot šos lietotājus identificēt.

6.   Šīs direktīvas piemērošanas nolūkiem var vākt vienīgi tādus lietotāju datus, kas norāda dalībvalsti, kurā atrodas lietotāji, neļaujot šos lietotājus identificēt.
  Jebkuru personas datu apstrādi saistībā ar DPN veic saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679, ieskaitot tādu apstrādi, kas var būt nepieciešama saistībā ar interneta protokola (IP) adresēm vai citām ģeolokācijas metodēm.

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 6.a punkts (jauns)

5. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Komisija analizē, vai strīdu izšķiršanas mehānisma izveidošana domstarpību izšķiršanu starp dalībvalstīm padarītu vēl efektīvāku un lietderīgāku. Komisija par šo tematu iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Komisija analizē, vai strīdu izšķiršanas mehānisma izveidošana domstarpību izšķiršanu starp dalībvalstīm padarītu vēl efektīvāku un lietderīgāku. Komisija par šo tematu iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu.

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 1. daļa

8. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| DPN
  likme ir
  3 %. | DPN
  likmi nosaka
  3 %
  apmērā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

DPN
  likme ir
  3 %.

likme ir

DPN
  likmi nosaka
  3 %
  apmērā
  .

likmi nosaka

apmērā

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

10. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ja piemēro šā punkta b) apakšpunktu, Komisija reizi trijos gados veic identifikācijas dalībvalstī iesniegtās DPN deklarācijas revīziju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja piemēro šā punkta b) apakšpunktu, Komisija reizi trijos gados veic identifikācijas dalībvalstī iesniegtās DPN deklarācijas revīziju.

Ja piemēro šā punkta b) apakšpunktu, Komisija reizi trijos gados veic identifikācijas dalībvalstī iesniegtās DPN deklarācijas revīziju.

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

13. pants – 2. punkts

13. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Tomēr, ja nodokļa maksātājam vairs nav jāmaksā DPN šajā identifikācijas dalībvalstī, kas izvēlēta saskaņā ar 10. panta 3. punkta b) apakšpunktu, nodokļa maksātājs maina identifikācijas dalībvalsti saskaņā ar 10. panta prasībām. | 2.   Tomēr, ja nodokļa maksātājam vairs nav jāmaksā DPN šajā identifikācijas dalībvalstī, kas izvēlēta saskaņā ar 10. panta 3. punkta b) apakšpunktu, nodokļa maksātājs maina identifikācijas dalībvalsti saskaņā ar 10. panta prasībām
  , neskarot 2.a punktu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Tomēr, ja nodokļa maksātājam vairs nav jāmaksā DPN šajā identifikācijas dalībvalstī, kas izvēlēta saskaņā ar 10. panta 3. punkta b) apakšpunktu, nodokļa maksātājs maina identifikācijas dalībvalsti saskaņā ar 10. panta prasībām.

2.   Tomēr, ja nodokļa maksātājam vairs nav jāmaksā DPN šajā identifikācijas dalībvalstī, kas izvēlēta saskaņā ar 10. panta 3. punkta b) apakšpunktu, nodokļa maksātājs maina identifikācijas dalībvalsti saskaņā ar 10. panta prasībām
  , neskarot 2.a punktu
  .

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

13. pants – 2.a punkts (jauns)

13. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ja nodokļa maksātājam vairs nav jāmaksā DPN identifikācijas dalībvalstī, kas ir izvēlēta saskaņā ar 10. panta 3. punkta b) apakšpunktu, nodokļa maksātājs var nolemt saglabāt sākotnēji izvēlēto identifikācijas dalībvalsti, ņemot vērā, ka nodokļa maksātājam arī nākamajā taksācijas periodā varētu būt jāmaksā DPN šajā dalībvalstī. Ja nodokļa maksātājam nav jāmaksā DPN šajā dalībvalstī ilgāk nekā divus secīgus taksācijas periodus, tā maina identifikācijas dalībvalsti saskaņā ar 10. pantā noteiktajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Ja nodokļa maksātājam vairs nav jāmaksā DPN identifikācijas dalībvalstī, kas ir izvēlēta saskaņā ar 10. panta 3. punkta b) apakšpunktu, nodokļa maksātājs var nolemt saglabāt sākotnēji izvēlēto identifikācijas dalībvalsti, ņemot vērā, ka nodokļa maksātājam arī nākamajā taksācijas periodā varētu būt jāmaksā DPN šajā dalībvalstī. Ja nodokļa maksātājam nav jāmaksā DPN šajā dalībvalstī ilgāk nekā divus secīgus taksācijas periodus, tā maina identifikācijas dalībvalsti saskaņā ar 10. pantā noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

17. pants – 2. punkts

17. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Grozījumus, kas minēti 1. punktā, elektroniski iesniedz identifikācijas dalībvalstij
  trīs
  gadu laikā pēc datuma, kad tika prasīts iesniegt sākotnējo deklarāciju. Pēc šā perioda veiktos grozījumus reglamentē ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro katrā attiecīgajā dalībvalstī, kurā jāmaksā DPN. | 2.   Grozījumus, kas minēti 1. punktā, elektroniski iesniedz identifikācijas dalībvalstij
  divu
  gadu laikā pēc datuma, kad tika prasīts iesniegt sākotnējo deklarāciju. Pēc šā perioda veiktos grozījumus reglamentē ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro katrā attiecīgajā dalībvalstī, kurā jāmaksā DPN. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Grozījumus, kas minēti 1. punktā, elektroniski iesniedz identifikācijas dalībvalstij
  trīs
  gadu laikā pēc datuma, kad tika prasīts iesniegt sākotnējo deklarāciju. Pēc šā perioda veiktos grozījumus reglamentē ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro katrā attiecīgajā dalībvalstī, kurā jāmaksā DPN.

2.   Grozījumus, kas minēti 1. punktā, elektroniski iesniedz identifikācijas dalībvalstij
  divu
  gadu laikā pēc datuma, kad tika prasīts iesniegt sākotnējo deklarāciju. Pēc šā perioda veiktos grozījumus reglamentē ar noteikumiem un procedūrām, ko piemēro katrā attiecīgajā dalībvalstī, kurā jāmaksā DPN.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

18. pants – 3. punkts

18. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalstis
  var pieņemt
  pasākumus, lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un ļaunprātīgu izmantošanu attiecībā uz DPN. | 3.   Dalībvalstis
  pieņem
  pasākumus
  , tostarp sodus un sankcijas
  , lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un ļaunprātīgu izmantošanu attiecībā uz DPN. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalstis
  var pieņemt
  pasākumus, lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un ļaunprātīgu izmantošanu attiecībā uz DPN.

3.   Dalībvalstis
  pieņem
  pasākumus
  , tostarp sodus un sankcijas
  , lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un ļaunprātīgu izmantošanu attiecībā uz DPN.

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

18. pants – 5.a punkts (jauns)

18. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Pēc šīs direktīvas pieņemšanas Komisija izstrādā tiesību akta priekšlikumu, ar ko Direktīvā 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles, paredz, ka obligātajos standartos attiecībā uz pārskatu sniegšanu par katru valsti iekļauj kopējo DPN, ko nodokļa maksātājs ir samaksājis katrai dalībvalstij. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Pēc šīs direktīvas pieņemšanas Komisija izstrādā tiesību akta priekšlikumu, ar ko Direktīvā 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles, paredz, ka obligātajos standartos attiecībā uz pārskatu sniegšanu par katru valsti iekļauj kopējo DPN, ko nodokļa maksātājs ir samaksājis katrai dalībvalstij.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. nodaļa – virsraksts

4. nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA | ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA
  UN OBLIGĀTA INFORMĀCIJAS APMAIŅA |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA

ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA
  UN OBLIGĀTA INFORMĀCIJAS APMAIŅA

UN OBLIGĀTA INFORMĀCIJAS APMAIŅA

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

-20. pants (jauns)

-20. pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -20. pants




  Automātiska un obligāta informācijas apmaiņa




  Lai nodokļu iestādes varētu pienācīgi novērtēt maksājamo nodokli un lai nodrošinātu šīs direktīvas pareizu un vienotu īstenošanu, informācijas apmaiņa nodokļu jautājumos ir automātiska un obligāta, kā noteikts Padomes Direktīvā 2011/16/ES. Dalībvalstis savām valsts nodokļu iestādēm nodrošina atbilstošus darbiniekus, zinātību un budžeta resursus, kā arī resursus nodokļu iestāžu darbinieku apmācībai, kas ir vērsta uz pārrobežu sadarbību nodokļu jomā un automātisku informācijas apmaiņu, lai nodrošinātu šīs direktīvas pilnīgu īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-20. pants

Automātiska un obligāta informācijas apmaiņa

Lai nodokļu iestādes varētu pienācīgi novērtēt maksājamo nodokli un lai nodrošinātu šīs direktīvas pareizu un vienotu īstenošanu, informācijas apmaiņa nodokļu jautājumos ir automātiska un obligāta, kā noteikts Padomes Direktīvā 2011/16/ES. Dalībvalstis savām valsts nodokļu iestādēm nodrošina atbilstošus darbiniekus, zinātību un budžeta resursus, kā arī resursus nodokļu iestāžu darbinieku apmācībai, kas ir vērsta uz pārrobežu sadarbību nodokļu jomā un automātisku informācijas apmaiņu, lai nodrošinātu šīs direktīvas pilnīgu īstenošanu.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

24.a pants (jauns)

24.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 24.a pants




  Ziņošana un pārskatīšana




  Divus gadus pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena] Komisijai būtu jāveic šīs direktīvas piemērošanas novērtējums un jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā tam pievienojot priekšlikumus direktīvas pārskatīšanai saskaņā ar digitālajā nozarē piemērojamajiem taisnīgu nodokļu uzlikšanas principiem.




  Komisija jo īpaši novērtē:










  (a) | DST likmes palielinājumu no 3 % līdz 5 % kopā ar atbilstošu nodokļu atlaidi, lai ierobežotu faktisko nodokļu likmju atšķirību starp tradicionālajiem un digitālajiem uzņēmumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

24.a pants

Ziņošana un pārskatīšana

Divus gadus pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena] Komisijai būtu jāveic šīs direktīvas piemērošanas novērtējums un jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā tam pievienojot priekšlikumus direktīvas pārskatīšanai saskaņā ar digitālajā nozarē piemērojamajiem taisnīgu nodokļu uzlikšanas principiem.

Komisija jo īpaši novērtē:

(a)

DST likmes palielinājumu no 3 % līdz 5 % kopā ar atbilstošu nodokļu atlaidi, lai ierobežotu faktisko nodokļu likmju atšķirību starp tradicionālajiem un digitālajiem uzņēmumiem;

| (b) | DST darbības jomu, tostarp šādas darbības jomas paplašināšanu, lai ietvertu tādu preču vai pakalpojumu pārdošanu, par kuriem līgumi ir noslēgti tiešsaistē, izmantojot digitālas saskarnes; |
| --- | --- |

(b)

DST darbības jomu, tostarp šādas darbības jomas paplašināšanu, lai ietvertu tādu preču vai pakalpojumu pārdošanu, par kuriem līgumi ir noslēgti tiešsaistē, izmantojot digitālas saskarnes;

| (c) | katrā dalībvalstī samaksāto nodokļa summu; |
| --- | --- |

(c)

katrā dalībvalstī samaksāto nodokļa summu;

| (d) | digitālās darbību veidu, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā; |
| --- | --- |

(d)

digitālās darbību veidu, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā;

| (e) | iespējamos nodokļu plānošanas prakses veidus, ko vienības var piemērot, lai izvairītos no DPN maksāšanas; |
| --- | --- |

(e)

iespējamos nodokļu plānošanas prakses veidus, ko vienības var piemērot, lai izvairītos no DPN maksāšanas;

| (f) | vienotā kontaktpunkta darbību, sadarbību starp dalībvalstīm un |
| --- | --- |

(f)

vienotā kontaktpunkta darbību, sadarbību starp dalībvalstīm un

| (g) | vispārējo ietekmi uz iekšējo tirgu, ņemot vērā iespējamos konkurences kropļojumus. |
| --- | --- |

(g)

vispārējo ietekmi uz iekšējo tirgu, ņemot vērā iespējamos konkurences kropļojumus.

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

24.b pants (jauns)

24.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 24.b pants




  Ziņošanas pienākumi




  Dalībvalstis katru gadu iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā ir ietverti attiecīgie dati un informācija par vienību veikto DPN apmaksu, vienotā kontaktpunkta darbību un sadarbību ar citām dalībvalstīm nodokļu iekasēšanas un samaksas nolūkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

24.b pants

Ziņošanas pienākumi

Dalībvalstis katru gadu iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā ir ietverti attiecīgie dati un informācija par vienību veikto DPN apmaksu, vienotā kontaktpunkta darbību un sadarbību ar citām dalībvalstīm nodokļu iekasēšanas un samaksas nolūkā.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25.a pants (jauns)

25.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 25.a pants




  Turpināmības klauzula, kas atkarīga no pastāvīgu pasākumu veikšanas




  DPN ir pagaidu pasākums, gaidot pastāvīgu risinājums, tādēļ šī direktīva zaudēs spēku, līdzko tiks pieņemts kāds no turpmāk minētajiem tiesību aktiem:










  (a) | Padomes direktīva, ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanu nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

25.a pants

Turpināmības klauzula, kas atkarīga no pastāvīgu pasākumu veikšanas

DPN ir pagaidu pasākums, gaidot pastāvīgu risinājums, tādēļ šī direktīva zaudēs spēku, līdzko tiks pieņemts kāds no turpmāk minētajiem tiesību aktiem:

(a)

Padomes direktīva, ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanu nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā;

| (b) | Padomes direktīva par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, iekļaujot pastāvīgas pārstāvniecības jēdzienu, kā ierosināts Eiropas Parlamenta 2018. gada 15. marta normatīvajās rezolūcijās par priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi un par priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi; vai |
| --- | --- |

(b)

Padomes direktīva par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, iekļaujot pastāvīgas pārstāvniecības jēdzienu, kā ierosināts Eiropas Parlamenta 2018. gada 15. marta normatīvajās rezolūcijās par priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi un par priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi; vai

| (c) | direktīva, ar ko īsteno politisku vienošanos, kura panākta starptautiskos forumos, piemēram, ESAO vai ANO. |
| --- | --- |

(c)

direktīva, ar ko īsteno politisku vienošanos, kura panākta starptautiskos forumos, piemēram, ESAO vai ANO.

---

(1a)  
  Avots: aprēķini no Eiropas Komisijas ietekmes novērtējuma, balstoties uz ZEW (2016, 2017) un ZEW et al. (2017) datiem.

1a

Avots: aprēķini no Eiropas Komisijas ietekmes novērtējuma, balstoties uz ZEW (2016, 2017) un ZEW et al. (2017) datiem.

(3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai”, COM(2015)0192, 6.5.2015.

3

(3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai”, COM(2015)0192, 6.5.2015.

3

(6)  Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanu nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā (COM(2018)0147).

6

(7)  Komisijas ieteikums par uzņēmumu aplikšanu ar nodokli nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā (C(2018)1650).

7

(6)  Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanu nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā (COM(2018)0147).

6

(7)  Komisijas ieteikums par uzņēmumu aplikšanu ar nodokli nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā (C(2018)1650).

7

(9)  
  Skatīt 2. pantu Priekšlikumā Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (COM(2016) 683 final).

9

Skatīt 2. pantu Priekšlikumā Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (COM(2016) 683 final).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

10

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

10

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 388/868 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 388/868

---

P8_TA(2018)0524

Uzņēmumu nodokļa uzlikšana nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā *

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu nodokļa uzlikšanu nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2020/C 388/48)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0147), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0147),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0138/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0138/2018),

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu ir iesniedzis Dānijas parlaments, Īrijas parlaments, Maltas parlaments un Nīderlandes parlamenta Otrā palāta un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu ir iesniedzis Dānijas parlaments, Īrijas parlaments, Maltas parlaments un Nīderlandes parlamenta Otrā palāta un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0426/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0426/2018),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Pasaules ekonomikas strauja pārveidošanās, ko izraisa digitalizācija, rada uzņēmumu nodokļu sistēmām jaunus izaicinājumus gan Savienības līmenī, gan starptautiskā līmenī un rada šaubas par spēju konstatēt, kur un cik lielā apmērā digitālajiem uzņēmumiem būtu jāmaksā nodokļi. Lai gan starptautiskā līmenī tādas struktūras kā G20 ir atzinušas, ka ir nepieciešams uzņēmumu nodokļu noteikumus pielāgot digitālajai ekonomikai, vienošanās panākšana pasaules līmenī varētu būt sarežģīts pasākums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Pasaules ekonomikas strauja pārveidošanās, ko izraisa digitalizācija, rada uzņēmumu nodokļu sistēmām jaunus izaicinājumus gan Savienības līmenī, gan starptautiskā līmenī un rada šaubas par spēju konstatēt, kur un cik lielā apmērā digitālajiem uzņēmumiem būtu jāmaksā nodokļi. Lai gan starptautiskā līmenī tādas struktūras kā G20 ir atzinušas, ka ir nepieciešams uzņēmumu nodokļu noteikumus pielāgot digitālajai ekonomikai, vienošanās panākšana pasaules līmenī varētu būt sarežģīts pasākums.

| (1) | Pasaules ekonomikas strauja pārveidošanās, ko izraisa digitalizācija, rada uzņēmumu nodokļu sistēmām jaunus izaicinājumus gan Savienības līmenī, gan starptautiskā līmenī un rada šaubas par spēju konstatēt, kur un cik lielā apmērā digitālajiem uzņēmumiem būtu jāmaksā nodokļi. Lai gan starptautiskā līmenī tādas struktūras kā G20 ir atzinušas, ka ir nepieciešams uzņēmumu nodokļu noteikumus pielāgot digitālajai ekonomikai, vienošanās panākšana pasaules līmenī varētu būt sarežģīts pasākums
  un tik drīz nenotikt. |
| --- | --- |

(1)

Pasaules ekonomikas strauja pārveidošanās, ko izraisa digitalizācija, rada uzņēmumu nodokļu sistēmām jaunus izaicinājumus gan Savienības līmenī, gan starptautiskā līmenī un rada šaubas par spēju konstatēt, kur un cik lielā apmērā digitālajiem uzņēmumiem būtu jāmaksā nodokļi. Lai gan starptautiskā līmenī tādas struktūras kā G20 ir atzinušas, ka ir nepieciešams uzņēmumu nodokļu noteikumus pielāgot digitālajai ekonomikai, vienošanās panākšana pasaules līmenī varētu būt sarežģīts pasākums
  un tik drīz nenotikt.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Digitālajā laikmetā, kad dati ir kļuvuši par jaunu ekonomikas resursu papildus agrākajiem darba un tradicionālajiem resursiem un kad starptautiskie uzņēmumi, kas ir ļoti atkarīgi no digitālajām darbībām, pārlieku bieži vienojas par nodokļu shēmām, saskaņā ar kurām tie var apiet nodokļus vai izvairīties no to maksāšanas, ir jāizstrādā jauna pieeja, kas ļautu panākt taisnīgu un ilgtspējīgu sistēmu nodokļu uzlikšanai digitālajā ekonomikā, tādējādi nodrošinot, ka digitālie uzņēmumi maksā nodokļus vietā, kur notiek to reālā saimnieciskā darbība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Digitālajā laikmetā, kad dati ir kļuvuši par jaunu ekonomikas resursu papildus agrākajiem darba un tradicionālajiem resursiem un kad starptautiskie uzņēmumi, kas ir ļoti atkarīgi no digitālajām darbībām, pārlieku bieži vienojas par nodokļu shēmām, saskaņā ar kurām tie var apiet nodokļus vai izvairīties no to maksāšanas, ir jāizstrādā jauna pieeja, kas ļautu panākt taisnīgu un ilgtspējīgu sistēmu nodokļu uzlikšanai digitālajā ekonomikā, tādējādi nodrošinot, ka digitālie uzņēmumi maksā nodokļus vietā, kur notiek to reālā saimnieciskā darbība.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Nodokļa bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) projekta 1. rīcības jomas ziņojumā “Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy”, ko ESAO publicējusi 2015. gada oktobrī, ir izklāstītas vairākas dažādas digitālās ekonomikas taksācijas metodes, kuras sīkāk apskatītas ESAO ziņojumā “Tax challenges Arising from Digitalisation — Interim Report 2018”. Tā kā ekonomikas digitalizācija kļūst arvien straujāka, arvien lielāka kļūst nepieciešamība rast risinājumus, lai nodrošinātu taisnīgu un efektīvu nodokļu uzlikšanu digitālajiem uzņēmumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Nodokļa bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) projekta 1. rīcības jomas ziņojumā “Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy”, ko ESAO publicējusi 2015. gada oktobrī, ir izklāstītas vairākas dažādas digitālās ekonomikas taksācijas metodes, kuras sīkāk apskatītas ESAO ziņojumā “Tax challenges Arising from Digitalisation — Interim Report 2018”. Tā kā ekonomikas digitalizācija kļūst arvien straujāka, arvien lielāka kļūst nepieciešamība rast risinājumus, lai nodrošinātu taisnīgu un efektīvu nodokļu uzlikšanu digitālajiem uzņēmumiem.

| (2) | Nodokļa bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) projekta 1. rīcības jomas ziņojumā “Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy”, ko ESAO publicējusi 2015. gada oktobrī, ir izklāstītas vairākas dažādas digitālās ekonomikas taksācijas metodes, kuras sīkāk apskatītas ESAO ziņojumā “Tax challenges Arising from Digitalisation — Interim Report 2018”. Tā kā ekonomikas digitalizācija kļūst arvien straujāka, arvien lielāka
  un steidzamāka
  kļūst nepieciešamība rast risinājumus, lai nodrošinātu taisnīgu un efektīvu nodokļu uzlikšanu digitālajiem uzņēmumiem.
  Tomēr līdz šim ESAO darbā pie nodokļu uzlikšanas digitālajā ekonomikā nav gūti pietiekami panākumi, un tas liecina, ka pie šā jautājuma ir sekmīgāk jāstrādā Savienības līmenī. Neraugoties uz grūtībām panākt globālu nolīgumu un uz Savienības veiktajiem pasākumiem saistībā ar šo direktīvu, būtu jāturpina ieguldīt lielas pūles, lai šādu nolīgumu panāktu. Tomēr bez vienotas Savienības pieejas dalībvalstis pieņems vienpusējus risinājumus, un tas radīs nenoteiktību regulējuma jomā un līdz ar to grūtības gan uzņēmumiem, kuri darbojas pārrobežu mērogā, gan nodokļu iestādēm. Kā uz to jau ir aicinājušas Eiropas Parlamenta Izmeklēšanas komiteja par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (PANA) un tās Īpašā komiteja nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos (TAXE 2), būtu jāizveido pilnvarota ANO nodokļu iestāde, kas darbotos kā forums debatēm un diskusijām par globāliem nolīgumiem un citiem jautājumiem saistībā ar starptautisko nodokļu sistēmu. |
| --- | --- |

(2)

Nodokļa bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) projekta 1. rīcības jomas ziņojumā “Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy”, ko ESAO publicējusi 2015. gada oktobrī, ir izklāstītas vairākas dažādas digitālās ekonomikas taksācijas metodes, kuras sīkāk apskatītas ESAO ziņojumā “Tax challenges Arising from Digitalisation — Interim Report 2018”. Tā kā ekonomikas digitalizācija kļūst arvien straujāka, arvien lielāka
  un steidzamāka
  kļūst nepieciešamība rast risinājumus, lai nodrošinātu taisnīgu un efektīvu nodokļu uzlikšanu digitālajiem uzņēmumiem.
  Tomēr līdz šim ESAO darbā pie nodokļu uzlikšanas digitālajā ekonomikā nav gūti pietiekami panākumi, un tas liecina, ka pie šā jautājuma ir sekmīgāk jāstrādā Savienības līmenī. Neraugoties uz grūtībām panākt globālu nolīgumu un uz Savienības veiktajiem pasākumiem saistībā ar šo direktīvu, būtu jāturpina ieguldīt lielas pūles, lai šādu nolīgumu panāktu. Tomēr bez vienotas Savienības pieejas dalībvalstis pieņems vienpusējus risinājumus, un tas radīs nenoteiktību regulējuma jomā un līdz ar to grūtības gan uzņēmumiem, kuri darbojas pārrobežu mērogā, gan nodokļu iestādēm. Kā uz to jau ir aicinājušas Eiropas Parlamenta Izmeklēšanas komiteja par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (PANA) un tās Īpašā komiteja nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos (TAXE 2), būtu jāizveido pilnvarota ANO nodokļu iestāde, kas darbotos kā forums debatēm un diskusijām par globāliem nolīgumiem un citiem jautājumiem saistībā ar starptautisko nodokļu sistēmu.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Galīgajos ziņojumos, kurus sagatavojusi Izmeklēšanas komiteja par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un Īpašā komiteja nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos, Eiropas Parlaments secināja, ka ir jārisina ar digitālo ekonomiku saistītās problēmas nodokļu jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Galīgajos ziņojumos, kurus sagatavojusi Izmeklēšanas komiteja par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un Īpašā komiteja nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos, Eiropas Parlaments secināja, ka ir jārisina ar digitālo ekonomiku saistītās problēmas nodokļu jomā.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Eiropadomes 2017. gada 19. oktobra secinājumos ir uzsvērta nepieciešamība izveidot taisnīgu un efektīvu nodokļu sistēmu, kas atbilstu digitālā laikmeta prasībām, un aicinājums Komisijai iesniegt attiecīgus priekšlikumus līdz 2018. gada sākumam (15). ECOFIN padomes 2017. gada 5. decembra secinājumos ir uzsvērts, ka vispārēji pieņemtai pastāvīgās pārstāvniecības definīcijai un saistītajiem transfertcenu noteikšanas un peļņas attiecināšanas noteikumiem vajadzētu būt izšķirošajiem elementiem arī, pievēršoties izaicinājumiem, kas saistīti ar nodokļu uzlikšanu digitālā ekonomikā gūtai peļņai, un izteikts aicinājums ES, ESAO un citiem starptautiskiem partneriem cieši sadarboties, pievēršoties izaicinājumiem, kas saistīti ar nodokļu uzlikšanu digitālā ekonomikā gūtai peļņai (16). Šajā ziņā dalībvalstīm būtu jāuzliek prasība iekļaut noteikumus savās uzņēmumu nodokļu sistēmās nodokļu uzlikšanas tiesību īstenošanas nolūkā. Tādēļ būtu jāprecizē dažādi piemērojamie uzņēmumu nodokļi dalībvalstīs. Ar šiem noteikumiem būtu jāpaplašina pastāvīgās pārstāvniecības definīcija un jāizveido ar nodokli apliekama piesaiste attiecībā uz nozīmīgu digitālu klātbūtni to attiecīgajās jurisdikcijās. Turklāt būtu jāparedz vispārīgi principi par apliekamas peļņas attiecināšanu uz šādu digitālu klātbūtni. Būtībā šādi noteikumi būtu jāpiemēro visiem uzņēmumu nodokļu maksātājiem
  – Savienības dalībvalstu
  un
  citu valstu rezidentiem
  nodokļu vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Eiropadomes 2017. gada 19. oktobra secinājumos ir uzsvērta nepieciešamība izveidot taisnīgu un efektīvu nodokļu sistēmu, kas atbilstu digitālā laikmeta prasībām, un aicinājums Komisijai iesniegt attiecīgus priekšlikumus līdz 2018. gada sākumam (15). ECOFIN padomes 2017. gada 5. decembra secinājumos ir uzsvērts, ka vispārēji pieņemtai pastāvīgās pārstāvniecības definīcijai un saistītajiem transfertcenu noteikšanas un peļņas attiecināšanas noteikumiem vajadzētu būt izšķirošajiem elementiem arī, pievēršoties izaicinājumiem, kas saistīti ar nodokļu uzlikšanu digitālā ekonomikā gūtai peļņai, un izteikts aicinājums ES, ESAO un citiem starptautiskiem partneriem cieši sadarboties, pievēršoties izaicinājumiem, kas saistīti ar nodokļu uzlikšanu digitālā ekonomikā gūtai peļņai (16). Šajā ziņā dalībvalstīm būtu jāuzliek prasība iekļaut noteikumus savās uzņēmumu nodokļu sistēmās nodokļu uzlikšanas tiesību īstenošanas nolūkā. Tādēļ būtu jāprecizē dažādi piemērojamie uzņēmumu nodokļi dalībvalstīs. Ar šiem noteikumiem būtu jāpaplašina pastāvīgās pārstāvniecības definīcija un jāizveido ar nodokli apliekama piesaiste attiecībā uz nozīmīgu digitālu klātbūtni to attiecīgajās jurisdikcijās. Turklāt būtu jāparedz vispārīgi principi par apliekamas peļņas attiecināšanu uz šādu digitālu klātbūtni. Būtībā šādi noteikumi būtu jāpiemēro visiem uzņēmumu nodokļu maksātājiem
  – Savienības dalībvalstu
  un
  citu valstu rezidentiem
  nodokļu vajadzībām.

| (4) | Eiropadomes 2017. gada 19. oktobra secinājumos ir uzsvērta nepieciešamība izveidot taisnīgu un efektīvu nodokļu sistēmu, kas atbilstu digitālā laikmeta prasībām, un aicinājums Komisijai iesniegt attiecīgus priekšlikumus līdz 2018. gada sākumam (15). ECOFIN padomes 2017. gada 5. decembra secinājumos ir uzsvērts, ka vispārēji pieņemtai pastāvīgās pārstāvniecības definīcijai un saistītajiem transfertcenu noteikšanas un peļņas attiecināšanas noteikumiem vajadzētu būt izšķirošajiem elementiem, arī pievēršoties izaicinājumiem, kas saistīti ar nodokļu uzlikšanu digitālā ekonomikā gūtai peļņai, un izteikts aicinājums ES, ESAO un citiem starptautiskiem partneriem cieši sadarboties, pievēršoties izaicinājumiem, kas saistīti ar nodokļu uzlikšanu digitālā ekonomikā gūtai peļņai (16). Šajā ziņā dalībvalstīm būtu jāuzliek prasība iekļaut noteikumus savās uzņēmumu nodokļu sistēmās nodokļu uzlikšanas tiesību īstenošanas nolūkā. Tādēļ būtu jāprecizē dažādi piemērojamie uzņēmumu nodokļi dalībvalstīs. Ar šiem noteikumiem būtu jāpaplašina pastāvīgās pārstāvniecības definīcija un jāizveido ar nodokli apliekama piesaiste attiecībā uz nozīmīgu digitālu klātbūtni to attiecīgajās jurisdikcijās. Turklāt būtu jāparedz vispārīgi principi par apliekamas peļņas attiecināšanu uz šādu digitālu klātbūtni. Būtībā šādi noteikumi būtu jāpiemēro visiem uzņēmumu nodokļu maksātājiem
  neatkarīgi no to lieluma
  un
  no tā, vai tie ir rezidenti
  nodokļu vajadzībām
  Savienībā vai citviet. Turklāt šajā direktīvā paredzētie kopīgie noteikumi aicina plašāk saskaņot uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi Savienībā attiecībā uz visiem uzņēmumiem. Tāpēc šai direktīvai nevajadzētu ierobežot vai aizkavēt darbu, kas norit pie priekšlikuma par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi izstrādes. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadomes 2017. gada 19. oktobra secinājumos ir uzsvērta nepieciešamība izveidot taisnīgu un efektīvu nodokļu sistēmu, kas atbilstu digitālā laikmeta prasībām, un aicinājums Komisijai iesniegt attiecīgus priekšlikumus līdz 2018. gada sākumam (15). ECOFIN padomes 2017. gada 5. decembra secinājumos ir uzsvērts, ka vispārēji pieņemtai pastāvīgās pārstāvniecības definīcijai un saistītajiem transfertcenu noteikšanas un peļņas attiecināšanas noteikumiem vajadzētu būt izšķirošajiem elementiem, arī pievēršoties izaicinājumiem, kas saistīti ar nodokļu uzlikšanu digitālā ekonomikā gūtai peļņai, un izteikts aicinājums ES, ESAO un citiem starptautiskiem partneriem cieši sadarboties, pievēršoties izaicinājumiem, kas saistīti ar nodokļu uzlikšanu digitālā ekonomikā gūtai peļņai (16). Šajā ziņā dalībvalstīm būtu jāuzliek prasība iekļaut noteikumus savās uzņēmumu nodokļu sistēmās nodokļu uzlikšanas tiesību īstenošanas nolūkā. Tādēļ būtu jāprecizē dažādi piemērojamie uzņēmumu nodokļi dalībvalstīs. Ar šiem noteikumiem būtu jāpaplašina pastāvīgās pārstāvniecības definīcija un jāizveido ar nodokli apliekama piesaiste attiecībā uz nozīmīgu digitālu klātbūtni to attiecīgajās jurisdikcijās. Turklāt būtu jāparedz vispārīgi principi par apliekamas peļņas attiecināšanu uz šādu digitālu klātbūtni. Būtībā šādi noteikumi būtu jāpiemēro visiem uzņēmumu nodokļu maksātājiem
  neatkarīgi no to lieluma
  un
  no tā, vai tie ir rezidenti
  nodokļu vajadzībām
  Savienībā vai citviet. Turklāt šajā direktīvā paredzētie kopīgie noteikumi aicina plašāk saskaņot uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi Savienībā attiecībā uz visiem uzņēmumiem. Tāpēc šai direktīvai nevajadzētu ierobežot vai aizkavēt darbu, kas norit pie priekšlikuma par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi izstrādes.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Tomēr šie noteikumi nebūtu jāpiemēro vienībām, kuras ir rezidenti nodokļu vajadzībām tādā ārpussavienības jurisdikcijā, ar kuru nozīmīgas digitālās klātbūtnes dalībvalstij ir spēkā nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencija, ja vien šajā konvencijā nav ietverti tādi noteikumi par nozīmīgu digitālu klātbūtni, kuri rada līdzīgas tiesības un pienākumus attiecībā uz ārpussavienības jurisdikciju kā šīs direktīvas noteikumi. Šādu noteikumu mērķis ir novērst kolīzijas ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijām, kas noslēgtas ar ārpussavienības jurisdikcijām, jo ārpussavienības jurisdikcijām parasti Eiropas Savienības tiesības nav saistošas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Tomēr šie noteikumi nebūtu jāpiemēro vienībām, kuras ir rezidenti nodokļu vajadzībām tādā ārpussavienības jurisdikcijā, ar kuru nozīmīgas digitālās klātbūtnes dalībvalstij ir spēkā nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencija, ja vien šajā konvencijā nav ietverti tādi noteikumi par nozīmīgu digitālu klātbūtni, kuri rada līdzīgas tiesības un pienākumus attiecībā uz ārpussavienības jurisdikciju kā šīs direktīvas noteikumi. Šādu noteikumu mērķis ir novērst kolīzijas ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijām, kas noslēgtas ar ārpussavienības jurisdikcijām, jo ārpussavienības jurisdikcijām parasti Eiropas Savienības tiesības nav saistošas.

| (5) | Tomēr šie noteikumi nebūtu jāpiemēro vienībām, kuras ir rezidenti nodokļu vajadzībām tādā ārpussavienības jurisdikcijā, ar kuru nozīmīgas digitālās klātbūtnes dalībvalstij ir spēkā nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencija, ja vien šajā konvencijā nav ietverti tādi noteikumi par nozīmīgu digitālu klātbūtni, kuri rada līdzīgas tiesības un pienākumus attiecībā uz ārpussavienības jurisdikciju kā šīs direktīvas noteikumi. Šādu noteikumu mērķis ir novērst kolīzijas ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijām, kas noslēgtas ar ārpussavienības jurisdikcijām, jo ārpussavienības jurisdikcijām parasti Eiropas Savienības tiesības nav saistošas.
  Tomēr, lai šīs direktīvas noteikumi būtu pilnībā efektīvi, dalībvalstis būtu jāmudina vajadzības gadījumā pielāgot patlaban spēkā esošās nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijas, lai iekļautu noteikumus par nozīmīgu digitālo klātbūtni, panākot līdzīgas tiesības un pienākumus attiecībā uz ārpussavienības jurisdikcijām, kādi ir paredzēti šajā direktīvā. Komisija var sagatavot priekšlikumu izveidot Savienības modeli nodokļu nolīguma grozījumam, kas jāizmanto, lai pielāgotu tūkstošiem divpusējo nolīgumu, kurus noslēgušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(5)

Tomēr šie noteikumi nebūtu jāpiemēro vienībām, kuras ir rezidenti nodokļu vajadzībām tādā ārpussavienības jurisdikcijā, ar kuru nozīmīgas digitālās klātbūtnes dalībvalstij ir spēkā nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencija, ja vien šajā konvencijā nav ietverti tādi noteikumi par nozīmīgu digitālu klātbūtni, kuri rada līdzīgas tiesības un pienākumus attiecībā uz ārpussavienības jurisdikciju kā šīs direktīvas noteikumi. Šādu noteikumu mērķis ir novērst kolīzijas ar nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijām, kas noslēgtas ar ārpussavienības jurisdikcijām, jo ārpussavienības jurisdikcijām parasti Eiropas Savienības tiesības nav saistošas.
  Tomēr, lai šīs direktīvas noteikumi būtu pilnībā efektīvi, dalībvalstis būtu jāmudina vajadzības gadījumā pielāgot patlaban spēkā esošās nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas konvencijas, lai iekļautu noteikumus par nozīmīgu digitālo klātbūtni, panākot līdzīgas tiesības un pienākumus attiecībā uz ārpussavienības jurisdikcijām, kādi ir paredzēti šajā direktīvā. Komisija var sagatavot priekšlikumu izveidot Savienības modeli nodokļu nolīguma grozījumam, kas jāizmanto, lai pielāgotu tūkstošiem divpusējo nolīgumu, kurus noslēgušas dalībvalstis.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Šīs direktīvas galvenais mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus kopējo noturību, lai risinātu problēmas saistībā ar nodokļu uzlikšanu digitālajai ekonomikai. Šo mērķi nevar pietiekami labi sasniegt, dalībvalstīm rīkojoties atsevišķi, jo digitālie uzņēmumi spēj darboties pāri robežām bez jebkādas fiziskas klātbūtnes konkrētā jurisdikcijā un tādēļ ir nepieciešami noteikumi, kas garantē nodokļu nomaksu tajās jurisdikcijās, kur tie gūst peļņu. Ņemot vērā šo pārrobežu dimensiju, Savienības līmeņa iniciatīva pievieno vērtību salīdzinājumā ar to, ko varētu panākt ar daudziem valsts līmeņa pasākumiem. Lai nodrošinātu noteikumu par nozīmīgu digitālu klātbūtni saskaņotu piemērošanu visā Savienībā, ir nepieciešama visam iekšējam tirgum kopīga iniciatīva. Vienpusējas un atšķirīgas pieejas katrā dalībvalstī varētu nebūt efektīvas un tādējādi vienotais tirgus tiktu sadrumstalots, radot valstu politiku pretrunas, traucējumus un nodokļu šķēršļus Eiropas Savienības uzņēmumiem. Tā kā direktīvas mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Šīs direktīvas galvenais mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus kopējo noturību, lai risinātu problēmas saistībā ar nodokļu uzlikšanu digitālajai ekonomikai. Šo mērķi nevar pietiekami labi sasniegt, dalībvalstīm rīkojoties atsevišķi, jo digitālie uzņēmumi spēj darboties pāri robežām bez jebkādas fiziskas klātbūtnes konkrētā jurisdikcijā un tādēļ ir nepieciešami noteikumi, kas garantē nodokļu nomaksu tajās jurisdikcijās, kur tie gūst peļņu. Ņemot vērā šo pārrobežu dimensiju, Savienības līmeņa iniciatīva pievieno vērtību salīdzinājumā ar to, ko varētu panākt ar daudziem valsts līmeņa pasākumiem. Lai nodrošinātu noteikumu par nozīmīgu digitālu klātbūtni saskaņotu piemērošanu visā Savienībā, ir nepieciešama visam iekšējam tirgum kopīga iniciatīva. Vienpusējas un atšķirīgas pieejas katrā dalībvalstī varētu nebūt efektīvas un tādējādi vienotais tirgus tiktu sadrumstalots, radot valstu politiku pretrunas, traucējumus un nodokļu šķēršļus Eiropas Savienības uzņēmumiem. Tā kā direktīvas mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (8) | Šīs direktīvas galvenais mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus kopējo noturību, lai risinātu problēmas saistībā ar nodokļu uzlikšanu digitālajai ekonomikai
  , vienlaikus ievērojot nodokļu neitralitātes principu, kā arī pakalpojumu brīvu apriti vienotajā tirgū un nenošķirot Savienības un ārpussavienības uzņēmumus
  . Šo mērķi nevar pietiekami labi sasniegt, dalībvalstīm rīkojoties atsevišķi, jo digitālie uzņēmumi spēj darboties pāri robežām bez jebkādas fiziskas klātbūtnes konkrētā jurisdikcijā
  vai ar tikai nelielu fizisku klātbūtni
  un tādēļ ir nepieciešami noteikumi, kas garantē nodokļu nomaksu tajās jurisdikcijās, kur tie gūst peļņu. Ņemot vērā šo pārrobežu dimensiju, Savienības līmeņa iniciatīva pievieno vērtību salīdzinājumā ar to, ko varētu panākt ar daudziem valsts līmeņa pasākumiem. Lai nodrošinātu noteikumu par nozīmīgu digitālu klātbūtni saskaņotu piemērošanu visā Savienībā, ir nepieciešama visam iekšējam tirgum kopīga iniciatīva. Vienpusējas un atšķirīgas pieejas katrā dalībvalstī varētu nebūt efektīvas un tādējādi vienotais tirgus tiktu sadrumstalots, radot valstu politiku pretrunas, traucējumus un nodokļu šķēršļus Eiropas Savienības uzņēmumiem.
  Tādēļ būtu jāpievērš īpaša uzmanība, lai nodrošinātu, ka Savienības pieeja ir taisnīga un nediskriminē nevienu dalībvalsti.
  Tā kā direktīvas mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
  Lai gan nodokļu politika ir valstu kompetencē, tomēr Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pantā ir skaidri noteikts, ka Padomei saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Ekonomikas un sociālo lietu komiteju ar vienprātīgu lēmumu būtu jāpieņem direktīvas, lai tuvinātu tādus dalībvalstu tiesību aktus un normatīvos vai administratīvos aktus nodokļu jomā, kuri tieši ietekmē iekšējā tirgus izveidi vai darbību. Šī direktīva neparedz saskaņot uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes Savienībā un līdz ar to neierobežo dalībvalstu spēju noteikt taisnīgas uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes, kas piemērojamas to teritorijā gūtajiem ieņēmumiem no digitālajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(8)

Šīs direktīvas galvenais mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus kopējo noturību, lai risinātu problēmas saistībā ar nodokļu uzlikšanu digitālajai ekonomikai
  , vienlaikus ievērojot nodokļu neitralitātes principu, kā arī pakalpojumu brīvu apriti vienotajā tirgū un nenošķirot Savienības un ārpussavienības uzņēmumus
  . Šo mērķi nevar pietiekami labi sasniegt, dalībvalstīm rīkojoties atsevišķi, jo digitālie uzņēmumi spēj darboties pāri robežām bez jebkādas fiziskas klātbūtnes konkrētā jurisdikcijā
  vai ar tikai nelielu fizisku klātbūtni
  un tādēļ ir nepieciešami noteikumi, kas garantē nodokļu nomaksu tajās jurisdikcijās, kur tie gūst peļņu. Ņemot vērā šo pārrobežu dimensiju, Savienības līmeņa iniciatīva pievieno vērtību salīdzinājumā ar to, ko varētu panākt ar daudziem valsts līmeņa pasākumiem. Lai nodrošinātu noteikumu par nozīmīgu digitālu klātbūtni saskaņotu piemērošanu visā Savienībā, ir nepieciešama visam iekšējam tirgum kopīga iniciatīva. Vienpusējas un atšķirīgas pieejas katrā dalībvalstī varētu nebūt efektīvas un tādējādi vienotais tirgus tiktu sadrumstalots, radot valstu politiku pretrunas, traucējumus un nodokļu šķēršļus Eiropas Savienības uzņēmumiem.
  Tādēļ būtu jāpievērš īpaša uzmanība, lai nodrošinātu, ka Savienības pieeja ir taisnīga un nediskriminē nevienu dalībvalsti.
  Tā kā direktīvas mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
  Lai gan nodokļu politika ir valstu kompetencē, tomēr Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pantā ir skaidri noteikts, ka Padomei saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Ekonomikas un sociālo lietu komiteju ar vienprātīgu lēmumu būtu jāpieņem direktīvas, lai tuvinātu tādus dalībvalstu tiesību aktus un normatīvos vai administratīvos aktus nodokļu jomā, kuri tieši ietekmē iekšējā tirgus izveidi vai darbību. Šī direktīva neparedz saskaņot uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes Savienībā un līdz ar to neierobežo dalībvalstu spēju noteikt taisnīgas uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes, kas piemērojamas to teritorijā gūtajiem ieņēmumiem no digitālajiem pakalpojumiem.

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Lai izveidotu saskaņotu un konsekventu nodokļu bāzes sistēmu visiem uzņēmumiem, jēdzienam “nozīmīga digitāla klātbūtne” un šajā direktīvā izklāstītajiem risinājumiem būtu arī jākļūst par neatņemamu elementu Padomes direktīvā par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi un Padomes direktīvā par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Lai izveidotu saskaņotu un konsekventu nodokļu bāzes sistēmu visiem uzņēmumiem, jēdzienam “nozīmīga digitāla klātbūtne” un šajā direktīvā izklāstītajiem risinājumiem būtu arī jākļūst par neatņemamu elementu Padomes direktīvā par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi un Padomes direktīvā par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi.

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

8.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8b) | Ja šā priekšlikuma rezultātā netiek pieņemta vienošanās un tāpēc netiek novērsti konkurences izkropļojumi un nodokļu šķēršļi uzņēmumiem Savienībā, Komisijai būtu jānāk klajā ar jaunu priekšlikumu, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 116. pantu, saskaņā ar kuru Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņem vajadzīgās direktīvas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8b)

Ja šā priekšlikuma rezultātā netiek pieņemta vienošanās un tāpēc netiek novērsti konkurences izkropļojumi un nodokļu šķēršļi uzņēmumiem Savienībā, Komisijai būtu jānāk klajā ar jaunu priekšlikumu, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 116. pantu, saskaņā ar kuru Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņem vajadzīgās direktīvas.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Ir nepieciešams nodrošināt to, ka jebkāda personas datu apstrāde, kas tiek veikta šīs direktīvas kontekstā, tiktu veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (17), tostarp
  pienākumi
  veikt atbilstīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai ievērotu saistības, ko uzliek minētā regula, jo īpaši tādas, kas attiecas uz apstrādes likumību, apstrādes darbību drošību, informācijas sniegšanu un datu subjektu tiesībām, integrētu datu aizsardzību un datu aizsardzību pēc noklusējuma. Pēc iespējas jānodrošina personas datu anonimitāte. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Ir nepieciešams nodrošināt to, ka jebkāda personas datu apstrāde, kas tiek veikta šīs direktīvas kontekstā, tiktu veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (17), tostarp
  pienākumi
  veikt atbilstīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai ievērotu saistības, ko uzliek minētā regula, jo īpaši tādas, kas attiecas uz apstrādes likumību, apstrādes darbību drošību, informācijas sniegšanu un datu subjektu tiesībām, integrētu datu aizsardzību un datu aizsardzību pēc noklusējuma. Pēc iespējas jānodrošina personas datu anonimitāte.

| (9) | Ir nepieciešams nodrošināt to, ka jebkāda personas datu apstrāde, kas tiek veikta šīs direktīvas kontekstā, tiktu veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (17), tostarp
  pienākumiem
  veikt atbilstīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai ievērotu saistības, ko uzliek minētā regula, jo īpaši tādas, kas attiecas uz apstrādes likumību, apstrādes darbību drošību, informācijas sniegšanu un datu subjektu tiesībām, integrētu datu aizsardzību un datu aizsardzību pēc noklusējuma
  , pienācīgi ņemot vērā vajadzības un proporcionalitātes principu
  . Pēc iespējas jānodrošina personas datu anonimitāte.
  Datiem, ko drīkst vākt no lietotājiem šīs direktīvas piemērošanas nolūkos, būtu stingri jāaprobežojas ar datiem, kas norāda, kurā dalībvalstī lietotāji atrodas, nepieļaujot iespēju identificēt lietotāju. |
| --- | --- |

(9)

Ir nepieciešams nodrošināt to, ka jebkāda personas datu apstrāde, kas tiek veikta šīs direktīvas kontekstā, tiktu veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (17), tostarp
  pienākumiem
  veikt atbilstīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai ievērotu saistības, ko uzliek minētā regula, jo īpaši tādas, kas attiecas uz apstrādes likumību, apstrādes darbību drošību, informācijas sniegšanu un datu subjektu tiesībām, integrētu datu aizsardzību un datu aizsardzību pēc noklusējuma
  , pienācīgi ņemot vērā vajadzības un proporcionalitātes principu
  . Pēc iespējas jānodrošina personas datu anonimitāte.
  Datiem, ko drīkst vākt no lietotājiem šīs direktīvas piemērošanas nolūkos, būtu stingri jāaprobežojas ar datiem, kas norāda, kurā dalībvalstī lietotāji atrodas, nepieļaujot iespēju identificēt lietotāju.

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Komisijai būtu jānovērtē šīs direktīvas īstenošana
  pēc pieciem gadiem no tās stāšanās
  spēkā un par to jāziņo Padomei. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai visa informācija, kas nepieciešama šim novērtējumam. Būtu jāizveido konsultatīva DigiTax komiteja, kura izvērtēs jautājumus par direktīvas piemērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Komisijai būtu jānovērtē šīs direktīvas īstenošana
  pēc pieciem gadiem no tās stāšanās
  spēkā un par to jāziņo Padomei. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai visa informācija, kas nepieciešama šim novērtējumam. Būtu jāizveido konsultatīva DigiTax komiteja, kura izvērtēs jautājumus par direktīvas piemērošanu.

| (10) | Komisijai būtu jānovērtē šīs direktīvas īstenošana
  līdz ... [trīs gadi pēc direktīvas
  spēkā
  stāšanās dienas]
  un par to jāziņo
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei
  , jo īpaši attiecībā uz uzņēmumiem un jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) radīto administratīvo slogu un papildu izmaksām, šajā direktīvā paredzētās nodokļu sistēmas ietekmi uz dalībvalstu ieņēmumiem, ietekmi uz lietotāju personas datiem un ietekmi uz vienoto tirgu kopumā, īpašu uzmanību pievēršot iespējamam konkurences izkropļojumam starp uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šajā direktīvā paredzētie jaunie noteikumi. Vērtējumā arī būtu jāpārbauda, vai nevajadzētu mainīt pakalpojumu veidus, uz ko attiecas šī direktīva, un nozīmīgas digitālas klātbūtnes definīciju
  . Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai visa informācija, kas nepieciešama šim novērtējumam. Būtu jāizveido konsultatīva DigiTax komiteja, kura izvērtēs jautājumus par direktīvas piemērošanu.
  Minētajai komitejai būtu jāpublicē savas darba kārtības, un pirms komitejas locekļu atlases būtu jānodrošina, ka viņiem nav nekādu interešu konfliktu. Komitejas sanāksmēs kā novērotāju būtu jāaicina piedalīties Eiropas Parlamenta pārstāvi. |
| --- | --- |

(10)

Komisijai būtu jānovērtē šīs direktīvas īstenošana
  līdz ... [trīs gadi pēc direktīvas
  spēkā
  stāšanās dienas]
  un par to jāziņo
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei
  , jo īpaši attiecībā uz uzņēmumiem un jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) radīto administratīvo slogu un papildu izmaksām, šajā direktīvā paredzētās nodokļu sistēmas ietekmi uz dalībvalstu ieņēmumiem, ietekmi uz lietotāju personas datiem un ietekmi uz vienoto tirgu kopumā, īpašu uzmanību pievēršot iespējamam konkurences izkropļojumam starp uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šajā direktīvā paredzētie jaunie noteikumi. Vērtējumā arī būtu jāpārbauda, vai nevajadzētu mainīt pakalpojumu veidus, uz ko attiecas šī direktīva, un nozīmīgas digitālas klātbūtnes definīciju
  . Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai visa informācija, kas nepieciešama šim novērtējumam. Būtu jāizveido konsultatīva DigiTax komiteja, kura izvērtēs jautājumus par direktīvas piemērošanu.
  Minētajai komitejai būtu jāpublicē savas darba kārtības, un pirms komitejas locekļu atlases būtu jānodrošina, ka viņiem nav nekādu interešu konfliktu. Komitejas sanāksmēs kā novērotāju būtu jāaicina piedalīties Eiropas Parlamenta pārstāvi.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | Ņemot vērā ar nozīmīgu digitālu klātbūtni saistītās administratīvās izmaksas, nedrīkstētu pieļaut, ka šīs direktīvas darbības jomā netīši nonāk MVU. Vērtēšanas procesā Komisijai būtu jāpārbauda, cik lielā mērā šī direktīva nelabvēlīgi ietekmē MVU. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Ņemot vērā ar nozīmīgu digitālu klātbūtni saistītās administratīvās izmaksas, nedrīkstētu pieļaut, ka šīs direktīvas darbības jomā netīši nonāk MVU. Vērtēšanas procesā Komisijai būtu jāpārbauda, cik lielā mērā šī direktīva nelabvēlīgi ietekmē MVU.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Tā kā šajā direktīvā paredzēto noteikumu mērķis ir nodrošināt pastāvīgu un visaptverošu risinājumu jautājumam par nodokļu uzlikšanu digitālajā ekonomikā, pagaidu risinājumu attiecībā uz digitālo pakalpojumu nodokli, kurš paredzēts direktīvā par digitālo pakalpojumu nodokļa kopējo sistēmu attiecībā uz ieņēmumiem, ko rada konkrētu digitālo pakalpojumu sniegšana, automātiski pārstāj piemērot, tiklīdz kļūst piemērojami šajā direktīvā paredzētie noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Tā kā šajā direktīvā paredzēto noteikumu mērķis ir nodrošināt pastāvīgu un visaptverošu risinājumu jautājumam par nodokļu uzlikšanu digitālajā ekonomikā, pagaidu risinājumu attiecībā uz digitālo pakalpojumu nodokli, kurš paredzēts direktīvā par digitālo pakalpojumu nodokļa kopējo sistēmu attiecībā uz ieņēmumiem, ko rada konkrētu digitālo pakalpojumu sniegšana, automātiski pārstāj piemērot, tiklīdz kļūst piemērojami šajā direktīvā paredzētie noteikumi.

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šo direktīvu piemēro vienībām neatkarīgi no tā, kur tās ir rezidenti uzņēmumu nodokļu vajadzībām – dalībvalstī vai trešajā valstī. | Šo direktīvu piemēro vienībām neatkarīgi no
  to lieluma un no
  tā, kur tās ir rezidenti uzņēmumu nodokļu vajadzībām — dalībvalstī vai trešajā valstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šo direktīvu piemēro vienībām neatkarīgi no tā, kur tās ir rezidenti uzņēmumu nodokļu vajadzībām – dalībvalstī vai trešajā valstī.

Šo direktīvu piemēro vienībām neatkarīgi no
  to lieluma un no
  tā, kur tās ir rezidenti uzņēmumu nodokļu vajadzībām — dalībvalstī vai trešajā valstī.

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Dalībvalsti, kur izmanto lietotāja ierīci, nosaka pēc ierīces interneta protokola (IP) adreses vai, izmantojot jebkādu citu ģeolokācijas metodi, ja tā ir precīzāka. | 6.   Dalībvalsti, kur izmanto lietotāja ierīci, nosaka pēc ierīces interneta protokola (IP) adreses vai, izmantojot jebkādu citu ģeolokācijas metodi, ja tā ir precīzāka
  , nepieļaujot lietotāja identificēšanu, saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679. Dalībvalstu nodokļa iestādi informē par lietotāju atrašanās vietas noteikšanai izmantoto metodi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.   Dalībvalsti, kur izmanto lietotāja ierīci, nosaka pēc ierīces interneta protokola (IP) adreses vai, izmantojot jebkādu citu ģeolokācijas metodi, ja tā ir precīzāka.

6.   Dalībvalsti, kur izmanto lietotāja ierīci, nosaka pēc ierīces interneta protokola (IP) adreses vai, izmantojot jebkādu citu ģeolokācijas metodi, ja tā ir precīzāka
  , nepieļaujot lietotāja identificēšanu, saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679. Dalībvalstu nodokļa iestādi informē par lietotāju atrašanās vietas noteikšanai izmantoto metodi.

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 7.a punkts (jauns)

4. pants – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Nodokļu maksātājam ir pienākums atklāt nodokļu iestādēm visu informāciju, kas attiecas uz nozīmīgas digitālās klātbūtnes noteikšanu saskaņā ar šo pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a
     
  Nodokļu maksātājam ir pienākums atklāt nodokļu iestādēm visu informāciju, kas attiecas uz nozīmīgas digitālās klātbūtnes noteikšanu saskaņā ar šo pantu.

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

5. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | lietotāju līmeņa datu vākšanu, uzglabāšanu, apstrādi, analīzi, izvēršanu un pārdošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

lietotāju līmeņa datu vākšanu, uzglabāšanu, apstrādi, analīzi, izvēršanu un pārdošanu;

| a) | lietotāju līmeņa datu vākšanu, uzglabāšanu, apstrādi, analīzi,
  izmantošanu, nosūtīšanu,
  izvēršanu un pārdošanu; |
| --- | --- |

a)

lietotāju līmeņa datu vākšanu, uzglabāšanu, apstrādi, analīzi,
  izmantošanu, nosūtīšanu,
  izvēršanu un pārdošanu;

izmantošanu, nosūtīšanu,

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 6.a punkts (jauns)

5. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Dalībvalstis piešķir to nacionālajām nodokļu administrācijām atbilstošu personālu, specializētās zināšanas un budžeta resursus, kā arī resursus personāla apmācībai, lai varētu novirzīt peļņu pastāvīgai iestādei un ņemt vērā digitālās darbības attiecīgajā dalībvalstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Dalībvalstis piešķir to nacionālajām nodokļu administrācijām atbilstošu personālu, specializētās zināšanas un budžeta resursus, kā arī resursus personāla apmācībai, lai varētu novirzīt peļņu pastāvīgai iestādei un ņemt vērā digitālās darbības attiecīgajā dalībvalstī.

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5.a pants (jauns)

5.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a pants





  1.
     
  Līdz ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena] Komisija sagatavo vadlīnijas nodokļu iestādēm par to, kā nozīmīgu digitālu klātbūtni un digitālos pakalpojumus konstatēt, mērīt un aplikt ar nodokli. Šie noteikumi ir saskaņoti visā Savienībā un ir sagatavoti visās Savienības oficiālajās valodās.






  2.
     
  Pamatojoties uz 1. punktā minētajām vadlīnijām, Komisija sagatavo vadlīnijas ar skaidri izklāstītu metodiku uzņēmumiem, lai tie paši varētu izvērtēt, vai un kuras no uzņēmuma darbībām ir jāņem vērā, nosakot nozīmīgu digitālu klātbūtni. Šīs vadlīnijas ir sagatavotas visās Savienības oficiālajās valodās un ir pieejamas Komisijas tīmekļa vietnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a pants

1.
     
  Līdz ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena] Komisija sagatavo vadlīnijas nodokļu iestādēm par to, kā nozīmīgu digitālu klātbūtni un digitālos pakalpojumus konstatēt, mērīt un aplikt ar nodokli. Šie noteikumi ir saskaņoti visā Savienībā un ir sagatavoti visās Savienības oficiālajās valodās.

2.
     
  Pamatojoties uz 1. punktā minētajām vadlīnijām, Komisija sagatavo vadlīnijas ar skaidri izklāstītu metodiku uzņēmumiem, lai tie paši varētu izvērtēt, vai un kuras no uzņēmuma darbībām ir jāņem vērā, nosakot nozīmīgu digitālu klātbūtni. Šīs vadlīnijas ir sagatavotas visās Savienības oficiālajās valodās un ir pieejamas Komisijas tīmekļa vietnē.

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5.b pants (jauns)

5.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.b pants




  Administratīvā sadarbība




  Lai garantētu vienotu direktīvas piemērošanu Eiropas Savienībā, informācijas apmaiņa par nodokļu jautājumiem ir automātiska un obligāta, kā noteikts Padomes Direktīvā 2011/16/ES. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.b pants

Administratīvā sadarbība

Lai garantētu vienotu direktīvas piemērošanu Eiropas Savienībā, informācijas apmaiņa par nodokļu jautājumiem ir automātiska un obligāta, kā noteikts Padomes Direktīvā 2011/16/ES.

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6. pants – virsraksts

6. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Review | Īstenošanas ziņojums un pārskatīšana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Review

Īstenošanas ziņojums un pārskatīšana

Īstenošanas ziņojums un pārskatīšana

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

6. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija novērtē šīs direktīvas īstenošanu
  pēc pieciem gadiem no tās
  stāšanās
  spēkā
  un par to ziņo Padomei. | 1.   Komisija novērtē šīs direktīvas īstenošanu
  līdz ... [trīs gadi pēc direktīvas
  stāšanās
  spēkā]
  un par to ziņo
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei.
  Minētajā ziņojumā īpašu uzmanību pievērš uzņēmumiem un jo īpaši MVU radītajam administratīvam slogam un papildu izmaksām, šajā direktīvā paredzētās nodokļu sistēmas ietekmei uz dalībvalstu ieņēmumiem, ietekmei uz lietotāju personas datiem un ietekmei uz vienoto tirgu kopumā, īpaši attiecībā uz iespējamu konkurences izkropļojumu starp uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šajā direktīvā paredzētie jaunie noteikumi. Ziņojumā arī pārbauda, vai nevajadzētu mainīt pakalpojumu veidus, uz ko attiecas šī direktīva, un nozīmīgas digitālas klātbūtnes definīciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija novērtē šīs direktīvas īstenošanu
  pēc pieciem gadiem no tās
  stāšanās
  spēkā
  un par to ziņo Padomei.

1.   Komisija novērtē šīs direktīvas īstenošanu
  līdz ... [trīs gadi pēc direktīvas
  stāšanās
  spēkā]
  un par to ziņo
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei.
  Minētajā ziņojumā īpašu uzmanību pievērš uzņēmumiem un jo īpaši MVU radītajam administratīvam slogam un papildu izmaksām, šajā direktīvā paredzētās nodokļu sistēmas ietekmei uz dalībvalstu ieņēmumiem, ietekmei uz lietotāju personas datiem un ietekmei uz vienoto tirgu kopumā, īpaši attiecībā uz iespējamu konkurences izkropļojumu starp uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šajā direktīvā paredzētie jaunie noteikumi. Ziņojumā arī pārbauda, vai nevajadzētu mainīt pakalpojumu veidus, uz ko attiecas šī direktīva, un nozīmīgas digitālas klātbūtnes definīciju.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6.a pants (jauns)

6.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a pants |
| | Deleģēšanas īstenošana |
| | 1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. |
| | 2.
     
  Pilnvaras pieņemt minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena]. |
| | 3.
     
  Padome jebkurā laikā var atsaukt minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |
| | 4.
     
  Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo Padomei. |
| | 5.
     
  Pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts paziņots Padomei, Padome nav izteikusi iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām Padome ir informējusi Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a pants

6.a pants

Deleģēšanas īstenošana

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena].

3.
     
  Padome jebkurā laikā var atsaukt minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo Padomei.

5.
     
  Pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts paziņots Padomei, Padome nav izteikusi iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām Padome ir informējusi Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6.b pants (jauns)

6.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.b pants




  Apelācija




  Lēmumu, ar kuru konstatēts, ka pakalpojumi, ko sniedz uzņēmums, ir digitāli pakalpojumi, gan Savienības, gan ārpussavienības uzņēmumi var pārsūdzēt valsts tiesību aktos noteiktajā kārtībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.b pants

Apelācija

Lēmumu, ar kuru konstatēts, ka pakalpojumi, ko sniedz uzņēmums, ir digitāli pakalpojumi, gan Savienības, gan ārpussavienības uzņēmumi var pārsūdzēt valsts tiesību aktos noteiktajā kārtībā.

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6.c pants (jauns)

6.c pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.c pants




  Eiropas Parlamenta informēšana




  Eiropas Parlamentu informē par Komisijas pieņemtajiem deleģētajiem aktiem, jebkādiem iebildumiem, kas izteikti par šiem aktiem, un par to, ka Padome ir atsaukusi pilnvaru deleģēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.c pants

Eiropas Parlamenta informēšana

Eiropas Parlamentu informē par Komisijas pieņemtajiem deleģētajiem aktiem, jebkādiem iebildumiem, kas izteikti par šiem aktiem, un par to, ka Padome ir atsaukusi pilnvaru deleģēšanu.

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6.d pants (jauns)

6.d pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.d pants




  Pilnvarojums Eiropas Komisijai risināt sarunas par nodokļu nolīgumiem ar trešām valstīm




  Dalībvalstis deleģē Komisijai pilnvaras risināt to vārdā sarunas ar trešām valstīm par nodokļu nolīgumu pārskatīšanu vai pieņemšanu saskaņā ar šajā direktīvā paredzētajiem noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz nozīmīgas digitālās klātbūtnes nodokļu vajadzībām definīcijas iekļaušanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.d pants

Pilnvarojums Eiropas Komisijai risināt sarunas par nodokļu nolīgumiem ar trešām valstīm

Dalībvalstis deleģē Komisijai pilnvaras risināt to vārdā sarunas ar trešām valstīm par nodokļu nolīgumu pārskatīšanu vai pieņemšanu saskaņā ar šajā direktīvā paredzētajiem noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz nozīmīgas digitālās klātbūtnes nodokļu vajadzībām definīcijas iekļaušanu.

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 2. punkts

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   DigiTax komitejā ir dalībvalstu un Komisijas pārstāvji. Komitejas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Sekretariāta pakalpojumus komitejai nodrošina Komisija. | 2.   DigiTax komitejā ir dalībvalstu un Komisijas pārstāvji
  un novērotājs no Eiropas Parlamenta
  . Komitejas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Sekretariāta pakalpojumus komitejai nodrošina Komisija.
  Šī komiteja publicē savas darba kārtības, un pirms tās locekļu atlases tiek pārbaudīts, vai viņi nav iesaistīti interešu konfliktā. Ieinteresētajām personām, to skaitā sociālajiem partneriem, ir atļauts apmeklēt attiecīgās sanāksmes kā novērotājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   DigiTax komitejā ir dalībvalstu un Komisijas pārstāvji. Komitejas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Sekretariāta pakalpojumus komitejai nodrošina Komisija.

2.   DigiTax komitejā ir dalībvalstu un Komisijas pārstāvji
  un novērotājs no Eiropas Parlamenta
  . Komitejas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Sekretariāta pakalpojumus komitejai nodrošina Komisija.
  Šī komiteja publicē savas darba kārtības, un pirms tās locekļu atlases tiek pārbaudīts, vai viņi nav iesaistīti interešu konfliktā. Ieinteresētajām personām, to skaitā sociālajiem partneriem, ir atļauts apmeklēt attiecīgās sanāksmes kā novērotājiem.

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 4. punkts

7. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   DigiTax komiteja izskata tādus jautājumus par šīs direktīvas piemērošanu, ko iesniedz komitejas priekšsēdētājs vai nu pēc savas iniciatīvas, vai pēc dalībvalsts pārstāvja pieprasījuma, un informē Komisiju par secinājumiem. | 4.   DigiTax komiteja izskata tādus jautājumus par šīs direktīvas piemērošanu, ko iesniedz komitejas priekšsēdētājs vai nu pēc savas iniciatīvas, vai pēc
  Eiropas Parlamenta vai
  dalībvalsts pārstāvja pieprasījuma, un informē Komisiju par secinājumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   DigiTax komiteja izskata tādus jautājumus par šīs direktīvas piemērošanu, ko iesniedz komitejas priekšsēdētājs vai nu pēc savas iniciatīvas, vai pēc dalībvalsts pārstāvja pieprasījuma, un informē Komisiju par secinājumiem.

4.   DigiTax komiteja izskata tādus jautājumus par šīs direktīvas piemērošanu, ko iesniedz komitejas priekšsēdētājs vai nu pēc savas iniciatīvas, vai pēc
  Eiropas Parlamenta vai
  dalībvalsts pārstāvja pieprasījuma, un informē Komisiju par secinājumiem.

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 4. punkts – 1.a daļa (jauna)

7. pants – 4. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | DigiTax komiteja sagatavo ikgadēju ziņojumu par savām darbībām un konstatējumiem un šo ziņojumu nosūta Parlamentam, Padomei un Komisijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

DigiTax komiteja sagatavo ikgadēju ziņojumu par savām darbībām un konstatējumiem un šo ziņojumu nosūta Parlamentam, Padomei un Komisijai.

DigiTax komiteja sagatavo ikgadēju ziņojumu par savām darbībām un konstatējumiem un šo ziņojumu nosūta Parlamentam, Padomei un Komisijai.

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 4.a punkts (jauns)

7. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  DigiTax komiteja pārliecinās par to, ka uzņēmumi pareizi īsteno šo direktīvu, un šo īstenošanas procesu kontrolē. Komitejai ir iespējas vākt un arī izmantot no valstu nodokļu iestādēm savāktos datus, lai pārbaudītu, vai pienācīgi ir ievēroti noteikumi par nozīmīgu digitālu klātbūtni, un komiteja var darboties kā struktūra, kas atvieglo sadarbību starp valstu nodokļu iestādēm, lai līdz minimumam samazinātu gan nodokļu dubultas uzlikšanas, gan nodokļu dubultas neuzlikšanas iespēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  DigiTax komiteja pārliecinās par to, ka uzņēmumi pareizi īsteno šo direktīvu, un šo īstenošanas procesu kontrolē. Komitejai ir iespējas vākt un arī izmantot no valstu nodokļu iestādēm savāktos datus, lai pārbaudītu, vai pienācīgi ir ievēroti noteikumi par nozīmīgu digitālu klātbūtni, un komiteja var darboties kā struktūra, kas atvieglo sadarbību starp valstu nodokļu iestādēm, lai līdz minimumam samazinātu gan nodokļu dubultas uzlikšanas, gan nodokļu dubultas neuzlikšanas iespēju.

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šīs direktīvas piemērošanas nolūkiem var vākt vienīgi tādus lietotāju datus, kas norāda dalībvalsti, kurā atrodas lietotāji, neļaujot lietotāju identificēt. | Šīs direktīvas piemērošanas nolūkiem var vākt vienīgi tādus lietotāju datus, kas norāda dalībvalsti, kurā atrodas lietotāji, neļaujot lietotāju identificēt.
  Jebkura personas datu apstrāde, kas veikta šīs direktīvas piemērošanas nolūkos, pilnībā atbilst Regulai (ES) 2016/679. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šīs direktīvas piemērošanas nolūkiem var vākt vienīgi tādus lietotāju datus, kas norāda dalībvalsti, kurā atrodas lietotāji, neļaujot lietotāju identificēt.

Šīs direktīvas piemērošanas nolūkiem var vākt vienīgi tādus lietotāju datus, kas norāda dalībvalsti, kurā atrodas lietotāji, neļaujot lietotāju identificēt.
  Jebkura personas datu apstrāde, kas veikta šīs direktīvas piemērošanas nolūkos, pilnībā atbilst Regulai (ES) 2016/679.

Jebkura personas datu apstrāde, kas veikta šīs direktīvas piemērošanas nolūkos, pilnībā atbilst Regulai (ES) 2016/679.

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

9.a pants (jauns)

9.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a pants




  Saikne ar ieņēmumiem piemēroto digitālo pakalpojumu nodokli




  Tiklīdz šī direktīva kļūst piemērojama, direktīva par digitālo pakalpojumu nodokļa kopējo sistēmu attiecībā uz ieņēmumiem, ko rada konkrētu digitālo pakalpojumu sniegšana, automātiski zaudē spēku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a pants

Saikne ar ieņēmumiem piemēroto digitālo pakalpojumu nodokli

Tiklīdz šī direktīva kļūst piemērojama, direktīva par digitālo pakalpojumu nodokļa kopējo sistēmu attiecībā uz ieņēmumiem, ko rada konkrētu digitālo pakalpojumu sniegšana, automātiski zaudē spēku.

---

(15)  Eiropadomes sanāksme (2017. gada 19. oktobris) — secinājumi (dok. EUCO 14/17).

15

(16)  Padomes 2017. gada 5. decembra secinājumi par digitālās ekonomikas peļņas nodokļu problēmu risināšanu (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(15)  Eiropadomes sanāksme (2017. gada 19. oktobris) — secinājumi (dok. EUCO 14/17).

15

(16)  Padomes 2017. gada 5. decembra secinājumi par digitālās ekonomikas peļņas nodokļu problēmu risināšanu (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

17

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

17

---