# Euroopa Liidu C 324/1. o

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 324 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik1. oktoober 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 324

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik1. oktoober 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Regioonide komitee |
| | Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 139. istungjärk Interactio rakenduse kaudu (hübriidistungid), 30.6.2020–2.7.2020 |
| 2020/C 324/01 | Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Muudetud mitmeaastane finantsraamistik ja kestliku Euroopa investeerimiskava | 1 |
| 2020/C 324/02 | Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Euroopa Regioonide Komitee prioriteedid aastateks 2020–2025 Külade, linnade ja piirkondade kaudu inimestele lähemal asuv Euroopa | 8 |
| 2020/C 324/03 | Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Euroopa Regioonide Komitee ettepanekud seoses Euroopa Komisjoni 2021. aasta tööprogrammiga | 16 |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide komitee |
| | Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 139. istungjärk Interactio rakenduse kaudu (hübriidistungid), 30.6.2020–2.7.2020 |
| 2020/C 324/04 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Vabakaubanduslepingute rakendamine kohalikust ja piirkondlikust perspektiivist | 21 |
| 2020/C 324/05 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Veepoliitika raamdirektiivi, põhjaveedirektiivi, keskkonnakvaliteedi standardite direktiivi ja üleujutuste direktiivi toimivuskontroll | 28 |
| 2020/C 324/06 | Euroopa Regioonide Komitee perspektiivarvamus teemal ELi puhta õhu poliitika tulevik nullsaaste eesmärgi kontekstis | 35 |
| 2020/C 324/07 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Saastevaba vesiniku tegevuskava – kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus kliimaneutraalsesse Euroopasse | 41 |
| 2020/C 324/08 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Ulatuslikumad ELi meetmed maailma metsade kaitseks ja taastamiseks | 48 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 139. istungjärk Interactio rakenduse kaudu (hübriidistungid), 30.6.2020–2.7.2020

2020/C 324/01

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Muudetud mitmeaastane finantsraamistik ja kestliku Euroopa investeerimiskava

1

2020/C 324/02

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Euroopa Regioonide Komitee prioriteedid aastateks 2020–2025 Külade, linnade ja piirkondade kaudu inimestele lähemal asuv Euroopa

8

2020/C 324/03

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Euroopa Regioonide Komitee ettepanekud seoses Euroopa Komisjoni 2021. aasta tööprogrammiga

16

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 139. istungjärk Interactio rakenduse kaudu (hübriidistungid), 30.6.2020–2.7.2020

2020/C 324/04

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Vabakaubanduslepingute rakendamine kohalikust ja piirkondlikust perspektiivist

21

2020/C 324/05

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Veepoliitika raamdirektiivi, põhjaveedirektiivi, keskkonnakvaliteedi standardite direktiivi ja üleujutuste direktiivi toimivuskontroll

28

2020/C 324/06

Euroopa Regioonide Komitee perspektiivarvamus teemal ELi puhta õhu poliitika tulevik nullsaaste eesmärgi kontekstis

35

2020/C 324/07

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Saastevaba vesiniku tegevuskava – kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus kliimaneutraalsesse Euroopasse

41

2020/C 324/08

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Ulatuslikumad ELi meetmed maailma metsade kaitseks ja taastamiseks

48

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Regioonide komitee |
| | Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 139. istungjärk Interactio rakenduse kaudu (hübriidistungid), 30.6.2020–2.7.2020 |
| 2020/C 324/09 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Teenuste pakett: Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ajakohastatud seisukoht | 53 |
| 2020/C 324/10 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa kliimaseadus: kliimaneutraalsuse saavutamise raamistiku kehtestamine | 58 |
| 2020/C 324/11 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Õiglase ülemineku fond | 74 |

III   Ettevalmistavad aktid

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 139. istungjärk Interactio rakenduse kaudu (hübriidistungid), 30.6.2020–2.7.2020

2020/C 324/09

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Teenuste pakett: Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ajakohastatud seisukoht

53

2020/C 324/10

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa kliimaseadus: kliimaneutraalsuse saavutamise raamistiku kehtestamine

58

2020/C 324/11

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Õiglase ülemineku fond

74

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 139. istungjärk Interactio rakenduse kaudu (hübriidistungid), 30.6.2020–2.7.2020

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 324/1

---

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal „Muudetud mitmeaastane finantsraamistik ja kestliku Euroopa investeerimiskava“

(2020/C 324/01)

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Muudetud mitmeaastane finantsraamistik ja Euroopa Liidu taasterahastu

| 1. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta, mille maht on 1,1 triljonit eurot, ja Euroopa Liidu taasterahastu (taasterahastu „NextGenerationEU“) kohta, mille maht on 750 miljardit eurot, mis võib sillutada teed tugevamale, kestlikumale, ühtsemale ja vastupidavamale liidule. See on esimene samm, mis astutakse COVID-19 kriisi vahetu mõju vähendamiseks ja liidu pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnustab komisjoni jõupingutusi selle nimel, et lahendada kriisist kõige enam mõjutatud liikmesriikide ja endiselt mahajäänud piirkondadega liikmesriikide probleeme, püüdes samal ajal leida tasakaalu toetusvajaduse ja rahastamisvahendite võimendava mõju vahel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on siiski mures selle pärast, et mitmeaastase finantsraamistiku muudetud ettepanek summas 1,1 triljonit eurot on 34,6 miljardi euro võrra väiksem komisjoni 2018. aasta ettepanekust ja veelgi väiksem Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi esitatud seisukohtadest. See vähendab ELi suutlikkust tegeleda ELi pikaajaliste eesmärkidega. Komitee ja Euroopa Parlament peavad just siinkohal olema vastavalt vajadusele rohkem kaasatud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et ELi eelarve tegutsemisruumi suurendamine omavahendite ülemmäära ajutise suurendamisega 0,6 % võrra ELi kogurahvatulust annab ELile asjakohasema eelarve ELi majanduse taastamise toetamiseks ja ELi strateegilises tegevuskavas seatud eesmärkide täitmiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab teatavaks komisjoni väljakuulutatud ettepanekud võimalike uute omavahendite kohta, mis on seotud taastekava eesmärkidega; rõhutab siiski, et kaks aastat pärast esimest ettepanekut 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku kohta ei esitanud komisjon ikkagi seadusandlikke ettepanekuid tõeliste omavahendite kohta; kordab sellega seoses oma üleskutset komisjonile esitada kiiresti asjaomased konkreetsed seadusandlikud ettepanekud, näiteks plastimaksu ja heitkogustega kauplemise kohta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kordab, et nii mitmeaastases finantsraamistikus kui ka taastekavas tuleb keskenduda ühtekuuluvusele kui Euroopa Liidu ühele põhiväärtusele, et tegeleda selliste suurte ülesannetega nagu COVID-19 kriisi järgne taastumine, Euroopa roheline kokkulepe, kestliku arengu eesmärgid, Euroopa sotsiaalõiguste sammas ning konkurentsivõime stimuleerimine ja erinevuste kaotamine, samuti digiüleminek, tagamaks, et ühtegi inimest ega ühtegi kohta kõrvale ei jäeta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab asjaolu, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused teevad kolmandiku avaliku sektori kulutustest ja kaks kolmandikku avaliku sektori investeeringutest. Nad rakendavad 70 % kõigist ELi õigusaktidest, 70 % kliimamuutuste leevendamise meetmetest ja 90 % kliimamuutustega kohanemise meetmetest. Seepärast tuleb teha oluline otsus selle kohta, et kõik kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on vaja kaasata väljatöötamisse, konsulteerimisse, rakendamisse ja rahaliste vahendite haldamisse, ning muuta kohustuslikuks reegel, mille kohaselt peavad liikmesriigid võimaldama kõigil kohalikel omavalitsustel saada ja kasutada vahendeid investeeringuteks, näiteks integreeritud territoriaalseteks investeeringuteks; |
| --- | --- |

7.

Ühtekuuluvus majanduse taastamise keskmes

| 8. | juhib tähelepanu asjaolule, et COVID-19 pandeemia asümmeetriline mõju ELi majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele ja tema piirkondadele nõuab asjakohaseid poliitilisi meetmeid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt Euroopa Komisjoni ettepaneku üle tagada ühtekuuluvuspoliitika roll ELi tugeva pikaajalise investeerimispoliitikana, samuti uue lisatoetuse algatuse REACT-EU kaudu tehtavate lisainvesteeringute üle, ning peab tervitatavaks selle tagamist, et toetus on vastavuses kriisi mõjuga. Sellega seoses on majanduse taastamise etappidesse siirduvate ning kõige enam abi vajavaid inimesi ja kohti toetavate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks olulisel kohal järjepidevus. Nende ettepanekutega nähakse ette viivitamatu ja tõhus reageerimine COVID-19 pandeemiale ning selle sotsiaalsetele ja majanduslikele tagajärgedele; rõhutab siiski, et selle uue programmi paindlikkusmeetmeid ei tohiks hallata tsentraalselt, vaid neid tuleks rakendada halduskoostöö põhimõtte alusel, austades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eesõigusi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab suuremat selgust uute mehhanismide (nagu REACT-EU, õiglase ülemineku fond ning taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend) vastastikuse mõju osas, et vältida lisakeerukust ja suuremate riiklike piirangute lisamist liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et praeguste rakenduskavade kavandatud pikendamine peaks võimaldama kiiresti rakendada olulisi investeeringuid; kutsub üles kiiresti heaks kiitma ettepanekud, mille eesmärk on suurendada paindlikkust ja laiendada toetatavaid valdkondi, hõlmates muu hulgas tervishoiuteenused, turismi, põllumajanduse, hariduse, kultuurisektori ja VKEd. See aitaks linnadel ja piirkondadel investeerida raha sinna, kus seda kõige rohkem vajatakse, kooskõlas ühtekuuluvuspoliitika põhimõtetega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab muret mõnede assigneeringute suurendamise ajutise iseloomu pärast, eelkõige seoses ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arenguga, sest need ei vasta pikaajalistele arenguvajadustele ega komisjoni poolt 2018. aasta ettepanekutes tehtud esialgsetele kärbetele; väljendab seepärast heameelt komisjoni ettepaneku üle vaadata 2024. aastal läbi ühtekuuluvuspoliitika riiklikud eraldised, et võib-olla lisada ühtekuuluvuspoliitika rahastamispaketti veel 10 miljardit eurot, ilma et ükski liikmesriik kaotaks osa oma eraldistest; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei muutnud oma otsust eraldada EAFRD ühissätete määrusest. See võib takistada linna- ja maapiirkondade (väga vajalikku) integreeritud arengut; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab kahetsusväärseks, et rahaliste vahendite osa on suunatud liikmesriigi tasandi meetmetele, mitte kohaliku ja piirkondliku tasandi meetmetele, kuigi suur hulk tervishoiu, sotsiaalmeetmete ja vastupanuvõimega seotud pädevusest on kohalikul ja/või piirkondlikul tasandil, ning rõhutab seepärast vajadust järgida partnerluse, detsentraliseerimise ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtteid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde Euroopa territoriaalse koostöö tähtsust, et aidata inimestel, kogukondadel ja ettevõtetel teha piiriülest koostööd, saada üle kriisi tagajärgedest ja kiirendada majanduse taastumist. Koostöö on majanduse taastamise jaoks hädavajalik ning uus piirkondadevaheliste innovatsiooniinvesteeringute vahend on väga oluline, et toetada Euroopa tööstuse ja innovatsiooni väärtusahelate arengut kooskõlas aruka spetsialiseerumise strateegiatega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab heameelt asjaolu üle, et lisatud komisjoni talituste töödokumendis kajastub põhjalik territoriaalse mõju hindamine piirkondliku tasandi asümmeetrilise mõju kohta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt asjaolu üle, et säilitatakse tugev seos ELi strateegiliste poliitikaeesmärkidega (roheline kokkulepe, digiüleminek) ning et komisjon esitab need Euroopa majanduse taastamise vahenditena; peab aga kahetsusväärseks, et Euroopa sotsiaalõiguste sammas ei ole ELi majanduse taastamise strateegia keskmes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | peab oluliseks, et majanduse taastamine toimuks kooskõlas tugeva ühtekuuluvuspoliitikaga viisil, mis võtab arvesse aktiivse subsidiaarsuse aluspõhimõtteid; |
| --- | --- |

18.

Taastekava ja Euroopa poolaasta

| 19. | väljendab heameelt komisjoni julge ettepaneku üle luua taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend, mis võimaldab anda ulatuslikku rahalist toetust vajalikeks investeeringuteks ja reformideks; tuletab meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad rohkem kui poolte avaliku sektori investeeringute eest ning peavad seepärast saama sellest algatusest piisavat toetust; juhib sellega seoses tähelepanu ohule, et taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi rakendamisel riiklike programmide kaudu võib jääda puudu inimestele edastatavast asjakohasest teabest ja teabevahetusest ELi sekkumise kohta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub Euroopa Komisjonil tagada majanduse taastamise kavade sidusus ning vältida investeeringute dubleerimist ja liigset bürokraatiat ja halduskoormust, et olla tõhus ja saavutada ühine eesmärk ületada kliima-, majandus- ja sotsiaalkriis võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi tugev seos Euroopa poolaastaga suurendab edasilükkamatut vajadust Euroopa poolaasta ja ELi majandusjuhtimise põhjaliku reformimise järele, et tagada läbipaistev, kaasav ja demokraatlik protsess. Kui Euroopa poolaasta jääb reformimata, on oht, et taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend viib suurema tsentraliseerimise, taastekavade ülalt-alla lähenemisviisi ja sellise poliitika tagasitoomiseni, milles ei võeta arvesse majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust liikmesriikides ja nende vahel ning mis takistab hädavajalikke riiklikke investeeringuid ELi majanduse jätkusuutliku taastumise jaoks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on seega veendunud, et Euroopa poolaasta peaks integreerima partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtted ning territoriaalse mõõtme, et sellest saaks õiguspärane ja tõhus rakendusmehhanism. Seepärast on nüüd pakilisem kui kunagi varem viia ellu Euroopa Regioonide Komitee ettepanek koostada käitumisjuhend, et kaasata Euroopa poolaasta protsessi riiklikul tasandil kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning Euroopa tasandil Euroopa Regioonide Komitee; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toetab komisjoni eesmärki tugevdada ELi majanduse taastumist, vastupanuvõimet ja strateegilist sõltumatust InvestEU programmi ajakohastamise ja strateegiliste investeeringute rahastamisvahendi loomise kaudu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pooldab ettepanekut uue maksevõime toetamise rahastamisvahendi kohta, millega taaskäivitatakse ELi majandus, soodustatakse erainvesteeringuid, ja valmistatakse kõigi majandusharude ettevõtjaid ette CO2-neutraalseks ja digivõimekaks tulevikuks. See tuleb kiiresti kasutusele võtta ning selle eesmärgi täitmiseks (aidata muidu elujõulistel ettevõtetel praeguse kriisiga toime tulla) oleksid teretulnud suunised, millega viiakse investeeringud selgelt vastavusse ELi prioriteetidega; rõhutab, et seda toetust tuleb anda läbipaistvate kriteeriumide alusel, võttes arvesse nii konkreetset mõju sektorile ja piirkonnale kui ka muudest allikatest saadud avaliku sektori rahalist toetust; |
| --- | --- |

24.

Vastupidavam ja keskkonnahoidlikum liit

| 25. | väljendab heameelt õiglase ülemineku fondi vahendite olulise suurendamise üle piirkondadele, mis seisavad silmitsi suurte probleemidega energiasüsteemi ümberkujundamisel, viies õiglase ülemineku fondi kogusumma 40 miljardi euroni; nõuab siiski, et arvesse tuleks võtta piirkondi, mis tõhusate regulatiivsete kliimakaitsemeetmete ootuses investeerisid väga varakult ja väga ulatuslikult taastuvenergiasse ja taastuvenergia tehnoloogiasse ning jätkavad seesugust investeerimist; juhib tähelepanu selliste piirkondade erilisele olukorrale, mis sõltuvad fossiilkütustest ja millel on isoleeritud energiasüsteemid, nagu see on saarte ja äärepoolseimate piirkondade puhul; tunneb siiski suurt muret asjaolu pärast, et ELi majanduse CO2 heite vähendamiseks on vaja palju rohkem rahalisi vahendeid, kui Euroopa Komisjon on välja pakkunud; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tunneb heameelt eraldiseisva programmi „EL tervise heaks“ üle, mille maht on 7,7 miljardit eurot lisavahendeid ning mis viib Euroopa majanduse taastekava kolmanda samba raames eraldatava 9,4 miljardi euro suuruse kogusumma kooskõlla komitee hiljutiste poliitiliste nõudmistega; rõhutab, et see rahastamisvahend peab jääma ELi eelarves alaliseks tervishoiuvaldkonna kohustuseks, mitte üksnes ajutiseks vahendiks 2021.–2027. aasta mitmeaastases finantsraamistikus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab tervishoiuga seotud meetmete kohalike ja piirkondlike aspektide edasist tugevdamist, eelkõige piiriüleste ja äärepoolseimate piirkondade tervishoiuteenuste puhul, ning märgib, et tervishoiusüsteemide detsentraliseeritud olemuse tõttu teatud juhtudel peavad liikmesriigid ja Euroopa Komisjon kaasama piirkondlikke omavalitsusi tihedamalt tervishoiualaste hädaolukordade lahendamisse ja järgima nende nõuandeid rahaliste vahendite eraldamise kohta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tunneb heameelt rescEU vahendite suurendamise üle 2 miljardi euro võrra, et arendada välja alaline suutlikkus tulla toime igat liiki kriisidega, eelkõige luues hädaolukordadele reageerimise taristu, transpordisuutlikkuse ja hädaolukorra tugirühmad; rõhutab, et ajutine ühekordne vahend ei ole piisav ning vaja on pikaajalist kulukohustust koos suurendatud eelarvega; väljendab heameelt komisjoni valmisoleku üle õppida praegusest pandeemiast ja tugevdada muu hulgas selliseid programme nagu rescEU ja „Euroopa horisont“; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõustub, et on vaja rohkem arendada ELi hädaolukordadele ja katastroofidele reageerimise suutlikkust, ning toetab komisjoni ettepanekut tugevdada oma hädaabivahendeid, nagu ELi solidaarsusfond ning solidaarsus- ja hädaabireserv, ning muuta need paindlikumaks; rõhutab aga, et kavandatud vahendite ja meetmete puhul tuleb arvesse võtta ka kohaliku ja piirkondliku tasandi vajadusi ja asjaolusid, eelkõige eriti haavatavates piirkondades, nagu äärepoolseimad piirkonnad; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuletab meelde maapiirkondade lisaväärtust Euroopa projekti edu tagamisel ja eelkõige äärmuslikes olukordades. Piirkonnad ja kohalikud omavalitsused töötavad välja uuenduslikke lahendusi ja rahuldavad Euroopa olulisi toiduohutusega seotud vajadusi, seda ka ülejäänud Euroopa elanikkonna jaoks. Praegune hädaolukord nõuab sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse paradigma muutmist, et ületada lõhe ja ühendada paremini linna- ja maapiirkonnad ning edendada koostööd nende vahel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | peab kahetsusväärseks komisjoni ettepanekut vähendada EAFRD eelarvet võrreldes eelmise programmitöö perioodiga, sest see on vastuolus ELi territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgiga; väljendab heameelt maaelu arenguks ette nähtud 15 miljardi euro suuruse lisatoetuse üle; rõhutab aga, et see väike suurendamine ei kompenseeri komisjoni poolt 2018. aastal EAFRD jaoks kavandatud 28 % eelarvekärbet; peab samuti kahetsusväärseks, et Euroopa Komisjon vähendas mitmeaastase finantsraamistiku muudetud ettepanekus ühise põllumajanduspoliitika rahastamist 9 %, võrreldes mitmeaastase finantsraamistikuga 2014–2020; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab ELi äärepoolseimate piirkondade jaoks põllumajanduse erimeetmeid ette nägeva POSEI programmi eelarve suurendamist ja komisjoni poolt ajavahemikuks 2021–2027 kavandatud kärbete tühistamist; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi rahastamine peab kajastama hiljuti avaldatud strateegias „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegias väljendatud vajadusi ja eesmärke ning toetama põllumajandustootjaid ja maapiirkondi vajalike struktuuriliste muudatuste tegemisel, et minna üle jätkusuutlikumatele toidusüsteemidele; bioloogilise mitmekesisuse strateegia vajab aga konkreetseid vahendeid ja tugevat rahastamist ning see tuleb välja töötada koos piirkondade ja linnadega, kes peavad seda ka rakendama; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kordab oma tugevat vastuseisu Euroopa Komisjoni pakutud lahendustele, mis halvendavad praeguse seisuga võrreldes veelgi enam kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olukorda seoses ELi programmide iga-aastaste eraldiste kasutamise tähtaja ja eelmaksete tasemega ning eelkõige seoses projektide kaasrahastamisega; |
| --- | --- |

34.

| 35. | väljendab heameelt selle üle, et viimase mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekuga võrreldes suurendati naabruspoliitika ja arengu rahastamisvahendi assigneeringuid 10,5 miljardi euro võrra, mis teeb rahastamisvahendi suuruseks 86 miljardit eurot, millest 1 miljard eurot tehakse kättesaadavaks juba 2020. aastal; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toetab kavatsust soodustada pärast pandeemiat majanduskasvu, investeerides elutähtsasse transporditaristusse ja piiriülestesse ühendustesse, et edendada keskkonnahoidlikku üleminekut heitevabale liikuvusele, eelkõige luues elektrisõidukitele miljon laadimispunkti; märgib, et keskkonnahoidlike kütuste kättesaadavus on oluline territoriaalse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse jaoks ning väiksemat nõudlust maa- ja saarepiirkondades tuleks kompenseerida erikavaga, mis sarnaneb maapiirkondade WiFi4EU programmiga; |
| --- | --- |

36.

| 37. | peab kahetsusväärseks, et uue õiguste ja väärtuste programmi üldist alust, milleks on ELi põhiõiguste ja -väärtuste kaitsmiseks ning Euroopa kodanikuaktiivsuse edendamiseks tehtavate jõupingutuste rahastamine, ei ole suurendatud, et lahendada mõnes liikmesriigis selles valdkonnas esinevaid suuri probleeme; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meenutab, et roheline kokkulepe kavandati ümberkujundusstrateegiana, mis kaitseb keskkonda ja seega meie elu alust; rõhutab, et taastuvenergia, puhas tehnoloogia, ringmajandus ja digiüleminek pakuvad suurt majanduslikku ja tööstuslikku võimalust luua majanduskasvu ja töökohti ning töötada välja uue heaolumudeli; |
| --- | --- |

38.

| 39. | juhib tähelepanu sellele, et komitee toetab täielikult rohelise kokkuleppe rakendamist ja kliimapakti väljatöötamist koordineeritud ja valdkonnaüleste meetmete ja algatuste kaudu, mis tagavad selle, et nõuetekohaselt võetakse arvesse mitmetasandilist valitsemist ja territoriaalset mitmekesisust ning põhimõtet, et ühtegi inimest ega piirkonda ei tohi kõrvale jätta; on seisukohal, et piirkondadel ja linnadel on head võimalused protsessi kiirendada paljude tegevuste kaudu, sealhulgas riigihanked, hoonete renoveerimine, keskkonnahoidlik transport, parem jäätmekäitlus, digitaalne ajakohastamine ja jätkusuutlik turismi ümberkujundamine; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab sellega seoses lisavahendeid, millega antakse kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele uue mitmeaastase finantsraamistiku kohaste jätkusuutlike meetmete tarvis otsene juurdepääs ELi vahenditele, näiteks programmi „Horisont 2020“ raames toimivale Euroopa linnarahastule; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub üles uue mitmeaastase finantsraamistiku vahendeid paindlikumalt kasutama, et hinnata ja kohandada tegelikke kulusid, mis on seotud üleminekuga kestlikule arengule ja majanduse keskkonnasäästliku taastamisega, ning julgustab looma avaliku ja erasektori ühiseid innovatsioonialgatusi, mida juhivad linnad ja piirkonnad; |
| --- | --- |

41.

| 42. | nõuab, et liidu rahaliste vahendite rakendamine eeldaks alati kliimamõju ja jätkusuutlikkuse hindamist. Tuleks kontrollida, kas keskkonnale otseselt ja kaudselt kahjulikud toetused, abi ja toetuskavad on kooskõlas kliima- ja kestliku arengu eesmärkidega; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on mures keskkonnasäästlikuks muutuseks tehtavate investeeringute puudujäägi pärast, mida hiljuti hinnati 470 miljardile eurole aastas; rõhutab, et kiiresti on vaja üksikasjalikku kava, kuidas seda tohutut puudujääki rahastada; |
| --- | --- |

43.

| 44. | peab tervitatavaks kavandatud nn renoveerimislainet ning soovib piisavat rahastamist ja kogu väärtusahela kaasamist, et edendada majanduse taastamist. Võttes arvesse piirkondade ja linnade vahelisi äärmuslikke erinevusi, tuleks neile anda planeerimisvabadus, seda eelkõige oma kavade rakendamise etapis, ning samuti otsene juurdepääs Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele. Koolitamine ja teadmiste jagamine peaksid samuti olema osa Euroopa raamistikust, et edendada koostoimet ja suurendada rahaliste vahendite kasutamise tõhusust; |
| --- | --- |

44.

Tulevikku suunatud liit

| 45. | väljendab heameelt selle üle, et programmi „Euroopa horisont“ suurendatakse 7,8 miljardi euro võrra, programmi „Digitaalne Euroopa“1,5 miljardi euro võrra ja Euroopa ühendamise rahastu transpordiprogrammi 1,5 miljardi euro võrra. Lisaraha teadusuuringute tegemiseks, eelkõige tervishoius, keskkonnasäästlikus majanduses ja Euroopa Innovatsiooninõukogus, avaldab selgelt kohalikku mõju; rõhutab sellega seoses, et paljud piirkondlikud omavalitsused vastutavad ülikoolide ja teadusasutuste eest ning võivad seega nendest programmidest kaudselt kasu saada; rõhutab, et teadusuuringute konkurentsipõhine rahastamine on vajalik, et konkureerida ülemaailmselt teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning tugevdada Euroopa teadusringkondi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | väljendab siiski muret Euroopa ühendamise rahastu energeetika ja digitaalvaldkonna jätkuvate kärbete pärast; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pooldab Euroopa Komisjoni ettepanekuid Euroopa Sotsiaalfond+ kohta, millega suurendatakse toetust meetmetele, mis käsitlevad noorte töötust ja laste vaesust, ning suuremat keskendumist tööjõu toetamisele üleminekul keskkonnasäästlikule majandusele ja digitaaltehnoloogiale ning Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) vahendite kahekordistamist; |
| --- | --- |

47.

| 48. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle suurendada vähemalt vähesel määral investeeringuid noortesse ning kultuuri- ja loomesektorisse, lisades Erasmuse programmile3,4 miljardit eurot ja programmile „Loov Euroopa“ 150 miljonit eurot; on siiski mures selle pärast, et need vahendite suurendamised ei küündi komisjoni 2018. aasta mai ettepanekuteni, ning jääb oma nõudmise juurde kolmekordistada Erasmuse programmis osalejate arvu (1) ja eraldada programmile „Loov Euroopa“ 2 miljardit eurot (2); |
| --- | --- |

48.

| 49. | kiidab heaks eritähelepanu pööramise kultuurile, kultuuripärandile, audiovisuaal- ja loomesektorile, mis koos turismisektoriga on kriisis tugevasti kannatada saanud, ning pooldab seda, et need sektorid võiksid REACT-EU algatusest toetust saada; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nõuab, et ELi majanduse taastamise kava raames nähtaks ette asjakohane lühiajaline, keskpikk ja pikaajaline raamistik vähese majandusliku mitmekesisusega piirkondadele, mis on spetsialiseerunud COVID-19 kriisis kõige enam kannatanud sektoritele; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, kui oluline on vaadata läbi Euroopa Liidu hariduspoliitika ning vajadus ajakohastada digiõppe tegevuskava, mida on vaja COVID-19 järgseks perioodiks, et aidata piirkondadel ja eelkõige vähemarenenud piirkondadel olla hästi ette valmistunud ja hästi varustatud digiõppeks, mis toetaks neid piirkondi, mida digilõhe sellest vaatenurgast puudutab;- |
| --- | --- |

51.

Kestliku Euroopa investeerimiskava (3)

| 52. | on veendunud, et COVID-19 kriisil ei tohi lasta takistada Euroopa püüdlusi rakendada kestliku arengu eesmärke ja muutuda 2050. aastaks kliimaneutraalseks, mis on realistlik ainult siis, kui need eesmärgid käivad käsikäes asjakohaste rahaliste vahendite ning asjakohase fiskaal- ja õigusraamistikuga; |
| --- | --- |

52.

| 53. | tunneb heameelt Euroopa Komisjoni eesmärgi üle suunata järgmisel kümnel aastal kestlikesse era- ja avaliku sektori investeeringutesse 1 triljon eurot, kuid on mures järgmiste asjaolude pärast: a) see moodustaks vaid suhteliselt väikese osa kõigist vajalikest investeeringutest, mille suuruseks Euroopa Komisjon ise hindab 2030. aastaks 260 miljardit eurot aastas; b) see hinnang piirdub kliima- ja energiaalaste investeeringutega ning laiemate kestlikkuse eesmärkide saavutamine, sealhulgas sotsiaal- ja inimkapitali investeeringud, nõuaks veelgi suuremaid summasid; c) üldsumma 1 triljon eurot ei põhine enamasti nn täiendavatel uutel fondidel või algatustel, vaid pigem käimasolevatel või juba kavandatud ELi poliitikameetmetel ja vahenditel; |
| --- | --- |

53.

| 54. | taunib asjaolu, et kava üldsumma näib olevat ülehinnatud, kuid kava ise näib olevat alarahastatud ja piiratud ulatusega, jättes tähelepanuta olulised sotsiaal-majanduslikud aspektid; |
| --- | --- |

54.

| 55. | juhib tähelepanu sellele, et alates energeetikast kuni transpordi- ja eluasemevaldkonnani on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oluline roll jätkusuutlikkusele üleminekuks vajalike investeeringute tegemisel; on seepärast seisukohal, et kava eesmärke ei ole võimalik saavutada ilma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tõhusa kaasamiseta, ning peab kahetsusväärseks, et komisjon ei näi seda asjaolu tunnistavat; |
| --- | --- |

55.

| 56. | on veendunud, et kestlikule majandusmudelile üleminekuks tehtavad investeeringud vajavad finants- ja maksusüsteemi, mis innustab investoreid tegema jätkusuutlikke investeeringuid; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni jätkuva töö üle kestliku rahanduse valdkonnas, kuid tuletab meelde vajadust kiiresti laiendada õigusraamistikku, et see hõlmaks ka sotsiaalset kestlikkust (4); |
| --- | --- |

56.

| 57. | on kindlalt veendunud, et asjakohaste hinnasignaalide kaudu võib maksustamine soodustada tootjate, kasutajate ja tarbijate kestlikku käitumist, ning nõuab seetõttu tungivalt, et nõukogu võtaks kiiresti vastu kavandatava õigusakti käibemaksu kohta, et liikmesriigid saaksid käibemaksumäärasid sihipärasemalt reguleerida, et taotleda suuremaid keskkonnaeesmärke; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hoiatab komisjoni kavatsuse eest võtta vastu uus keskkonnahoidlikke riigihankeid käsitlev õigusakt. Kuigi see võib olla selles valdkonnas kasulik vahend, tegelevad paljud avaliku sektori asutused 2014. aasta reformi järgselt ikka veel praeguse raamistikuga kohanemisega, nii et täiendavad õigusnõuded peaksid olema lihtsad, kuid tõhusad (5); tunneb heameelt komisjoni viite üle, et tulevased läbivaadatud riigiabi suunised võimaldavad riigiasutustele suuremat paindlikkust, et soodustada üleminekut kestlikule majandusmudelile ja sellega kaasas käia; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on kindlalt veendunud, et võttes arvesse õppetunde, mis on saadud nende peatamisest COVID-19 kriisile reageerimisel, peaksid ELi eelarvereeglid paremini hõlmama ELi pikaajalisi kestlikkuse eesmärke; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab vajadust sihipäraste jõupingutuste järele, et kõigi ELi institutsioonide ühisel jõupingutusel teavitada hõlpsasti kättesaadaval viisil kodanikke ja samuti ELi miljonit kohalikku ja piirkondlikku valitud poliitikut mitmeaastase finantsraamistiku uutest võimalustest. |
| --- | --- |

60.

Brüssel, 2. juuli 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm „Erasmus““(ELT C 168, 16.5.2019, lk 49).

1

(2)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Loov Euroopa ja Euroopa kultuurivaldkonna uus tegevuskava“ (ELT C 168, 16.5.2019, lk 37).

2

(3)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kestliku Euroopa investeerimiskava. Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava“ (COM(2020) 21 final).

3

(4)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Tegevuskava: jätkusuutliku majanduskasvu rahasta-mine“ (ELT C 86, 7.3.2019, lk 24).

4

(5)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Aruanne riigihankedirektiivide rakendamise kohta“ (ELT C 39, 5.2.2020, lk 43).

5

---

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 324/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 324/8

---

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal „Euroopa Regioonide Komitee prioriteedid aastateks 2020–2025 „Külade, linnade ja piirkondade kaudu inimestele lähemal asuv Euroopa““

(2020/C 324/02)

Euroopa Regioonide Komitee on ELi aluslepingutega loodud poliitiline esindusorgan, mis annab kõigile territooriumidele, piirkondadele, linnadele ja muudele omavalitsusüksustele võimaluse olla esindatud institutsioonide tasandil.

Kohalikke ja piirkondlikke vajadusi ja mureküsimusi arvesse võttev Euroopa Liit tugevdab demokraatlikku legitiimsust, parandab omavastutust ning suurendab nii ELi poliitikameetmete lisaväärtust kui ka nende tõhusust kohapeal, tuues seega kasu elanikele. Selleks teeb Euroopa Regioonide Komitee tihedat koostööd Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukoguga ning liikmesriikide eri valitsustasanditega. ELi praegune olukord eeldab selle koostöö jätkuvat tugevdamist ning piirkondade, linnade ja muude omavalitsusüksuste hääle ELi poliitikas ja õigusloomes üha kuuldavamaks muutmist.

Kriisist taastumiseni: vastupanuvõimelise, jätkusuutliku ja sidusa Euroopa Liidu suunas

Viimastel aastatel on Euroopa Liit seisnud silmitsi enneolematute probleemidega: tõsine finantskriis ja suur majanduslangus, sotsiaalsed ja territoriaalsed probleemid, rohepööre ja digiüleminek, ebastabiilsus naaberriikides ja globaalses süsteemis, ning ränne. COVID-19 pandeemia paneb lisaks proovile ELi solidaarsuse ja on võtnud luubi alla meie suutlikkuse tulla toime hädaolukordadega, mis avaldavad märkimisväärset survet meie tervishoiu-, sotsiaal- ja avalikele teenustele. See kõige viimane kriis on näidanud mitte üksnes vajadust võtta koordineeritud meetmeid, mida toetab märksa suurem ELi eelarve, vaid ka vajadust toetada täiendavalt Euroopa üht miljonit kohalikku ja piirkondlikku omavalitsust, kes töötavad eesliinil, et kaitsta elanikke ja kohalikku majandust ning reageerida hädaolukordadele (1).

ELi kõik piirkonnad ja linnad peavad muutuma sotsiaalselt, majanduslikult ja keskkonnaalaselt vastupidavamaks.
  Asjakohaselt rahastatud Euroopa investeeringute toel peab liit tagama, et tema poliitika ja programmid vastavad kohalike kogukondade vajadustele. Linnad ja piirkonnad on Euroopa majanduse liikumapanev jõud. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll ELi poliitika kujundamisel ja rakendamisel, mistõttu peab EL kaasama linnad ja piirkonnad paremini ja tugevamalt Euroopa otsustusprotsessi praktilise ja hästi korraldatud mitmetasandilise valitsemise protsessi kaudu. Euroopa peab kiirendama digiüleminekut ja suurendama innovatsioonisuutlikkust koostöös liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega kogu Euroopa Liidus. Majanduse kiirem ja õiglasem taastumine nõuab suuremat Euroopa solidaarsust, vastutust ja partnerlust, mis on ajendatud ELi pühendumisest keskkonnahoidlikule, kestlikule ja territoriaalselt tasakaalus majanduskasvule kõigi piirkondade ja linnade toetuseks.

Seepärast keskendub Euroopa Regioonide Komitee oma praeguse viieaastase ametiaja vältel (2020–2025) järgmistele prioriteetidele.

Tuua Euroopa inimestele lähemale: tugevdada ELi demokraatiat ja teha koostööd meie liidu tuleviku nimel.

Komitee ülesanne on tuua Euroopa oma inimestele lähemale ja tugevdada Euroopa demokraatiat kõigil tasanditel, et vastata tõhusamalt inimeste vajadustele ja taastada nende usaldus Euroopa Liidu ja selle institutsioonide vastu. Komitee töötab selle nimel, et EL toetaks kõiki piirkondi, linnu ja külasid COVID-19 pandeemia lühi- ja pikaajaliste tagajärgedega toimetulekul. Komitee jätkab tööd selle nimel, et parandada ELi õigusaktide kvaliteeti ja prognoosida tõhusamalt nende territoriaalset mõju ning edendada aktiivse subsidiaarsuse põhimõtet. Selle ülesande täitmiseks kasutab komitee oma liikmete ja sidusrühmade seadusandlikku, strateegilist ja poliitilist tööd. Lisaks töötab komitee välja teavituskampaania, milles keskendutakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste põhjapanevale rollile Euroopa demokraatias ning mis hõlmab Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi ettevalmistamist ja sellesse panustamist. Usaldusväärsel statistilisel tõendusmaterjalil ning komitee liikmeid ja asjaomaseid sidusrühmi kaasaval lähenemisviisil põhinev iga-aastane kohalik ja piirkondlik baromeeter hõlmab kõrgetasemelist poliitilist täiskogu arutelu ja on iga-aastaseks võrdlusaluseks, aidates seega kaasa selle eesmärgi saavutamisele.

Komitee seab sellega seoses esikohale järgmised põhimeetmed:

| 1. | edendada kohalikul ja piirkondlikul tasandil teadlikkust ja meetmeid ELi alusväärtustest, nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste järgimine, mida tuleb kaitsta ja austada ka hädaolukorras. Komitee on võtnud endale kohustuse määratleda asjakohased kohalikud ja piirkondlikud lahendused ELi toimimisele ning teha oma liikmete kaudu elanikega koostööd, et ületada lõhe ELi institutsioonide ja kohalike kogukondade vahel; |
| --- | --- |

1.

edendada kohalikul ja piirkondlikul tasandil teadlikkust ja meetmeid ELi alusväärtustest, nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste järgimine, mida tuleb kaitsta ja austada ka hädaolukorras. Komitee on võtnud endale kohustuse määratleda asjakohased kohalikud ja piirkondlikud lahendused ELi toimimisele ning teha oma liikmete kaudu elanikega koostööd, et ületada lõhe ELi institutsioonide ja kohalike kogukondade vahel;

| 2. | korrata oma üleskutset osaleda täiel määral ja olla õiglaselt esindatud Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi kõigis tööorganites. Nagu majandus- ja kliimakriisi puhul, on ka pandeemia näidanud, et Euroopa demokraatia ja poliitika põhjalik läbivaatamine on vajalikum kui kunagi varem, ning Euroopa tulevikku käsitlev konverents on oluline võimalus arutada Euroopa Liitu kui projekti eurooplaste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning teha enne järgmisi Euroopa Parlamendi valimisi ettepanek ELi uue toimimisviisi kohta, sealhulgas vaadata läbi aluslepingud, et kaasata linnad ja piirkonnad täielikult poliitika kujundamisse; |
| --- | --- |

2.

korrata oma üleskutset osaleda täiel määral ja olla õiglaselt esindatud Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi kõigis tööorganites. Nagu majandus- ja kliimakriisi puhul, on ka pandeemia näidanud, et Euroopa demokraatia ja poliitika põhjalik läbivaatamine on vajalikum kui kunagi varem, ning Euroopa tulevikku käsitlev konverents on oluline võimalus arutada Euroopa Liitu kui projekti eurooplaste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning teha enne järgmisi Euroopa Parlamendi valimisi ettepanek ELi uue toimimisviisi kohta, sealhulgas vaadata läbi aluslepingud, et kaasata linnad ja piirkonnad täielikult poliitika kujundamisse;

| 3. | kutsuda ELi liikmesriike ja institutsioone üles järgima, arendama ja tugevdama 2007. aasta Berliini deklaratsioonis ja 2017. aasta Rooma deklaratsioonis kokku lepitud kohustusi, nimelt tunnistades, et ülesanded ja koostöö peaksid olema jagatud kõigi valitsustasandite, sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, et muuta Euroopa Liit tõhusamaks, ühtsemaks, demokraatlikumaks ja vastupidavamaks. Euroopa tuleviku teemalist konverentsi puudutava ühise seisukoha lõplik tekst tuleks vastu võtta institutsioonide koostöö vaimus; |
| --- | --- |

3.

kutsuda ELi liikmesriike ja institutsioone üles järgima, arendama ja tugevdama 2007. aasta Berliini deklaratsioonis ja 2017. aasta Rooma deklaratsioonis kokku lepitud kohustusi, nimelt tunnistades, et ülesanded ja koostöö peaksid olema jagatud kõigi valitsustasandite, sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, et muuta Euroopa Liit tõhusamaks, ühtsemaks, demokraatlikumaks ja vastupidavamaks. Euroopa tuleviku teemalist konverentsi puudutava ühise seisukoha lõplik tekst tuleks vastu võtta institutsioonide koostöö vaimus;

| 4. | töötada välja mudel, mille alusel pidada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaudu elanikega alalist struktureeritud dialoogi Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi kontekstis ja laiemalt, võimaldades kahesuunalist teabevahetust elanike ja ELi institutsioonide vahel. Sellega seoses moodustavad kohaliku ja piirkondliku tasandi rikkalikud kogemused ja arutelul põhineva demokraatia parimad tavad ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil valitud volikoguliikmete arvukad võrgustikud peamise lisaväärtuse, mille komitee toob kaasa arutellu Euroopa tuleviku üle; |
| --- | --- |

4.

töötada välja mudel, mille alusel pidada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaudu elanikega alalist struktureeritud dialoogi Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi kontekstis ja laiemalt, võimaldades kahesuunalist teabevahetust elanike ja ELi institutsioonide vahel. Sellega seoses moodustavad kohaliku ja piirkondliku tasandi rikkalikud kogemused ja arutelul põhineva demokraatia parimad tavad ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil valitud volikoguliikmete arvukad võrgustikud peamise lisaväärtuse, mille komitee toob kaasa arutellu Euroopa tuleviku üle;

| 5. | toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi uute digitehnoloogia vahendite ja IKT-vahendite maksimaalsel ärakasutamisel. Digitehnoloogial on märkimisväärne potentsiaal leida uuenduslikke lahendusi meie aja majanduslikele, sotsiaalsetele ja tehnoloogilistele probleemidele. Sel viisil saavad nad parandada avalike teenuste osutamist, hõlbustada inimestevahelist suhtlust, suurendada elanike osalemist uutel ja teistsugustel viisidel, suurendada otsustusprotsessi läbipaistvust, kaasavust, vastutust ja reageerimisvõimet, parandada kohalikku valitsemist ning täiendada ja tugevdada demokraatiat. Seepärast tuleb märkimisväärselt parandada digitaalsete süsteemide ja nende pakkujate vastupanuvõimet ja sõltumatust; |
| --- | --- |

5.

toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi uute digitehnoloogia vahendite ja IKT-vahendite maksimaalsel ärakasutamisel. Digitehnoloogial on märkimisväärne potentsiaal leida uuenduslikke lahendusi meie aja majanduslikele, sotsiaalsetele ja tehnoloogilistele probleemidele. Sel viisil saavad nad parandada avalike teenuste osutamist, hõlbustada inimestevahelist suhtlust, suurendada elanike osalemist uutel ja teistsugustel viisidel, suurendada otsustusprotsessi läbipaistvust, kaasavust, vastutust ja reageerimisvõimet, parandada kohalikku valitsemist ning täiendada ja tugevdada demokraatiat. Seepärast tuleb märkimisväärselt parandada digitaalsete süsteemide ja nende pakkujate vastupanuvõimet ja sõltumatust;

| 6. | edendada mitmekesisust, pooldades kaasavuse ja võrdõiguslikkuse meetmeid ning ennetades sool (2), rassil ja etnilisel päritolul (3), usutunnistusel, puudel ja vanusel (4) põhinevat ja mis tahes muul alusel toimuvat diskrimineerimist ja võideldes selle vastu Euroopa, riigi, kohaliku ja piirkondliku tasandi otsustusprotsessis nii komitees kui ka väljaspool; |
| --- | --- |

6.

edendada mitmekesisust, pooldades kaasavuse ja võrdõiguslikkuse meetmeid ning ennetades sool (2), rassil ja etnilisel päritolul (3), usutunnistusel, puudel ja vanusel (4) põhinevat ja mis tahes muul alusel toimuvat diskrimineerimist ja võideldes selle vastu Euroopa, riigi, kohaliku ja piirkondliku tasandi otsustusprotsessis nii komitees kui ka väljaspool;

| 7. | osaleda aktiivselt soostereotüüpide vastases teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaanias, mille Euroopa Komisjon käivitab, ning toimida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste platvormina sellekohaste parimate tavade vahetamiseks; |
| --- | --- |

7.

osaleda aktiivselt soostereotüüpide vastases teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaanias, mille Euroopa Komisjon käivitab, ning toimida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste platvormina sellekohaste parimate tavade vahetamiseks;

| 8. | toetada ja tugevdada vähemusi Euroopas, eelkõige algatuse „Minority SafePack“ kaudu; |
| --- | --- |

8.

toetada ja tugevdada vähemusi Euroopas, eelkõige algatuse „Minority SafePack“ kaudu;

| 9. | toimida kõigi Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kontaktpunktina, sealhulgas mitte üksnes komitee liikmetele, tugevdades komitee poliitilist identiteeti ja suhteid ning koostööd peamiste poliitiliste rühmituste, riikide valitsuste ning kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud esindajate, kohalike ja piirkondlike omavalituste Euroopa ja riiklike liitude ja piirkondlike esindustega Brüsselis; |
| --- | --- |

9.

toimida kõigi Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kontaktpunktina, sealhulgas mitte üksnes komitee liikmetele, tugevdades komitee poliitilist identiteeti ja suhteid ning koostööd peamiste poliitiliste rühmituste, riikide valitsuste ning kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud esindajate, kohalike ja piirkondlike omavalituste Euroopa ja riiklike liitude ja piirkondlike esindustega Brüsselis;

| 10. | toetada esindusdemokraatiat, tehes tihedamat koostööd Euroopa, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi parlamentidega ning tutvustades üksteisele parimaid tavasid esindus- ja osalusdemokraatia, sealhulgas kaasava eelarvestamise ergutamise vahendite kohta. ELi rahastuse eeltingimused peavad olema õigusriik, demokraatia ja hea valitsemistava; |
| --- | --- |

10.

toetada esindusdemokraatiat, tehes tihedamat koostööd Euroopa, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi parlamentidega ning tutvustades üksteisele parimaid tavasid esindus- ja osalusdemokraatia, sealhulgas kaasava eelarvestamise ergutamise vahendite kohta. ELi rahastuse eeltingimused peavad olema õigusriik, demokraatia ja hea valitsemistava;

| 11. | kasutada tõenduspõhiseid analüüse, et jälgida ja edendada kohaliku ja piirkondliku pädevuse ning riigi tasandist madalama tasandi rahaliste vahendite detsentraliseerimist ning kohaliku demokraatia toimimist ELis; |
| --- | --- |

11.

kasutada tõenduspõhiseid analüüse, et jälgida ja edendada kohaliku ja piirkondliku pädevuse ning riigi tasandist madalama tasandi rahaliste vahendite detsentraliseerimist ning kohaliku demokraatia toimimist ELis;

| 12. | luua digitaalsed vahendid poliitilise ja finantspädevuse kaardistamiseks, kasutades koostoimet ELi, riiklike ja rahvusvaheliste organisatsioonide olemasolevate vahenditega; |
| --- | --- |

12.

luua digitaalsed vahendid poliitilise ja finantspädevuse kaardistamiseks, kasutades koostoimet ELi, riiklike ja rahvusvaheliste organisatsioonide olemasolevate vahenditega;

| 13. | toetada ja edendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist tööd COVID-19 pandeemia ning majandus- ja sotsiaalkriisi eesliinil. Pandeemia näitab aktiivse subsidiaarsuse põhimõtte nõuetekohase rakendamise tähtsust, samuti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli ühelt poolt ning vajadust Euroopa tasandi koordineerimise ja toetuse järele teiselt poolt; |
| --- | --- |

13.

toetada ja edendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist tööd COVID-19 pandeemia ning majandus- ja sotsiaalkriisi eesliinil. Pandeemia näitab aktiivse subsidiaarsuse põhimõtte nõuetekohase rakendamise tähtsust, samuti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli ühelt poolt ning vajadust Euroopa tasandi koordineerimise ja toetuse järele teiselt poolt;

| 14. | analüüsida ELi uusi poliitikaalgatusi tagamaks, et need hõlmavad territoriaalset mõõdet ja vastavad ELi lisaväärtuse nõudele kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse rakkerühma „Teeme vähem, aga paremini“ soovituste ning parema õigusloome suunistega; |
| --- | --- |

14.

analüüsida ELi uusi poliitikaalgatusi tagamaks, et need hõlmavad territoriaalset mõõdet ja vastavad ELi lisaväärtuse nõudele kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse rakkerühma „Teeme vähem, aga paremini“ soovituste ning parema õigusloome suunistega;

| 15. | vähendada piirkondade ja linnade halduskoormust ja rakenduskulusid, nõudes õigusaktide lihtsustamist ja hoiatades ülereguleerimise tava eest üldisemalt; |
| --- | --- |

15.

vähendada piirkondade ja linnade halduskoormust ja rakenduskulusid, nõudes õigusaktide lihtsustamist ja hoiatades ülereguleerimise tava eest üldisemalt;

| 16. | tihendada koostööd Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkoguga muu hulgas piirkondlike keskuste võrgustiku ja tulevikukindluse platvormi kaudu, et parandada ELi poliitikakujundamise tõhusust kohalikelt ja piirkondlikelt sidusrühmadelt saadava tõenduspõhise tagasiside abil; |
| --- | --- |

16.

tihendada koostööd Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkoguga muu hulgas piirkondlike keskuste võrgustiku ja tulevikukindluse platvormi kaudu, et parandada ELi poliitikakujundamise tõhusust kohalikelt ja piirkondlikelt sidusrühmadelt saadava tõenduspõhise tagasiside abil;

| 17. | edendada kohaliku omavalitsuse tähtsust Euroopa Liidus, ELi kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ning idapoolsetes ja Vahemere piirkonna naaberriikides; |
| --- | --- |

17.

edendada kohaliku omavalitsuse tähtsust Euroopa Liidus, ELi kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ning idapoolsetes ja Vahemere piirkonna naaberriikides;

| 18. | toetada ELi ülemaailmset tegevust, edendades muu hulgas selliseid väärtusi ja põhimõtteid nagu inimõigused, demokraatia, õigusriik, säästev areng ja sotsiaalne kaasatus, tihedas koostöös Vahemere piirkonna ja idapartneritega; |
| --- | --- |

18.

toetada ELi ülemaailmset tegevust, edendades muu hulgas selliseid väärtusi ja põhimõtteid nagu inimõigused, demokraatia, õigusriik, säästev areng ja sotsiaalne kaasatus, tihedas koostöös Vahemere piirkonna ja idapartneritega;

| 19. | julgustada piirkondlikke parlamente osalema Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Liidu Piirkondlike Seadusandlike Kogude Konverentsi (CALRE) katseprojektis poliitiliste arutelude algatamiseks ELi võtmeküsimuste üle, nagu näiteks Euroopa Komisjoni tööprogrammide ettevalmistamine; |
| --- | --- |

19.

julgustada piirkondlikke parlamente osalema Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Liidu Piirkondlike Seadusandlike Kogude Konverentsi (CALRE) katseprojektis poliitiliste arutelude algatamiseks ELi võtmeküsimuste üle, nagu näiteks Euroopa Komisjoni tööprogrammide ettevalmistamine;

| 20. | tagada, et EL toetab noorte tõhusat osalemist ja kaasamist, sealhulgas struktureeritud koostöö kaudu ELi noortekoordinaatoriga, tugevdades selliseid meetmeid nagu noortegarantii, et parandada kvaliteetse tööhõive ja hariduse väljavaateid, ning luues Euroopa lastegarantii; |
| --- | --- |

20.

tagada, et EL toetab noorte tõhusat osalemist ja kaasamist, sealhulgas struktureeritud koostöö kaudu ELi noortekoordinaatoriga, tugevdades selliseid meetmeid nagu noortegarantii, et parandada kvaliteetse tööhõive ja hariduse väljavaateid, ning luues Euroopa lastegarantii;

| 21. | jätkata koostööd noorte valitud poliitikutega komitee noorte valitud poliitikute programmi raames, et tutvustada tulevaste põlvkondade kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud poliitikutele Euroopa ja riikliku poliitika kujundamise protsesse; |
| --- | --- |

21.

jätkata koostööd noorte valitud poliitikutega komitee noorte valitud poliitikute programmi raames, et tutvustada tulevaste põlvkondade kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud poliitikutele Euroopa ja riikliku poliitika kujundamise protsesse;

| 22. | edendada meie kohaliku, piirkondliku, riikliku ja Euroopa identiteedi kultuurilist mitmekesisust ning erinevaid keeli ja traditsioone, mis moodustavad meie Euroopa kultuuripärandi; rõhutada, et kultuuri- ja loomesektoreid, kellel on oma koht tööandjatena kohalikus majanduses, aga ka kogukondade ühiskondlikus elus, on pandeemia rängalt tabanud ja nad vajavad toetust; anda panus Euroopa kultuurivaldkonna uude tegevuskavasse, sealhulgas süvalaiendada kultuuriinvesteeringuid ELi eri fondides ning tugevdada kultuuri ja muude poliitikavaldkondade (nt turism, regionaalpoliitika, haridus, noored, teadusuuringud ja innovatsioon) koostoimet. |
| --- | --- |

22.

edendada meie kohaliku, piirkondliku, riikliku ja Euroopa identiteedi kultuurilist mitmekesisust ning erinevaid keeli ja traditsioone, mis moodustavad meie Euroopa kultuuripärandi; rõhutada, et kultuuri- ja loomesektoreid, kellel on oma koht tööandjatena kohalikus majanduses, aga ka kogukondade ühiskondlikus elus, on pandeemia rängalt tabanud ja nad vajavad toetust; anda panus Euroopa kultuurivaldkonna uude tegevuskavasse, sealhulgas süvalaiendada kultuuriinvesteeringuid ELi eri fondides ning tugevdada kultuuri ja muude poliitikavaldkondade (nt turism, regionaalpoliitika, haridus, noored, teadusuuringud ja innovatsioon) koostoimet.

Mõista põhjalikke ühiskondlikke muutusi, mille digitaalsed, keskkonnaalased ja demograafilised väljakutsed meie kohalikele ja piirkondlikele kogukondadele kaasa toovad, ja neile vastata, et rajada vastupidavad kohalikud ja piirkondlikud kogukonnad.

Praegused kliima-, digitaalsed ja demograafilised muutused ning sise- ja välisrändevoogude tagajärjed mõjutavad tugevalt iga Euroopa piirkonda, linna ja küla. Selle teise prioriteedi puhul on komitee ülesanne määrata kindlaks lahendused, mis võimaldavad kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel tulla toime nende ühiskondlike muutustega inimeste kodukohas, ja neid analüüsida. COVID-19 pandeemia nõuab, et kaalutaks asjakohaseid lahendusi nendele probleemidele, kuna Euroopa ja liikmesriigid näitavad, kui kaugele nad on valmis minema, et päästa elusid ja majandust. See kriis on suurendanud vajadust analüüsida põhjalikult Euroopa Liidu poliitikat, pädevusi ja üldist toimimist. Seepärast peab komitee Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi raames tervitatavaks olulist arutelu kõigi ELi poliitikavaldkondade üle ning jääb ootama üldisemat läbivaatamist ja hindamist subsidiaarsuse põhimõtte valguses. Selle ülesande täitmiseks kasutab komitee oma liikmete ja sidusrühmade seadusandlikku, strateegilist ja poliitilist tööd, andes samal ajal panuse Euroopa rohelisse kokkuleppesse ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisse. Seda täiendab Euroopa Regioonide Komitee juhitav teavituskampaania. Selle prioriteedi saavutamisele aitab kaasa ka iga-aastane kohalik ja piirkondlik baromeeter.

Komitee seab esikohale järgmised põhimeetmed:

| 23. | edendada COVID-19 pandeemia kriisikava, mis põhineb kestliku arengu eesmärkide rakendamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning Euroopa rohelise kokkuleppe algatustel; |
| --- | --- |

23.

edendada COVID-19 pandeemia kriisikava, mis põhineb kestliku arengu eesmärkide rakendamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning Euroopa rohelise kokkuleppe algatustel;

| 24. | panustada 2030. aasta süsinikdioksiidi heite vähendamise eesmärkidesse, et saavutada kliimaneutraalsus 2050. aastaks, ergutades kaugeleulatuvaid ja otsustavaid kohalikke ja piirkondlikke meetmeid kliimapakti ja teiste asjaomaste kestliku arengu kohalike ja piirkondlike algatuste kaudu; |
| --- | --- |

24.

panustada 2030. aasta süsinikdioksiidi heite vähendamise eesmärkidesse, et saavutada kliimaneutraalsus 2050. aastaks, ergutades kaugeleulatuvaid ja otsustavaid kohalikke ja piirkondlikke meetmeid kliimapakti ja teiste asjaomaste kestliku arengu kohalike ja piirkondlike algatuste kaudu;

| 25. | edendada aruka spetsialiseerumise strateegiate ja muude Euroopa partnerluste ning kohaliku avaliku ja erasektori koostöö tugevdamise vahendite kasutamist, et parandada ametialaseid pädevusi ja kvalifikatsioonivõimalusi valdkondades, töökohtadel ja tehnoloogiates, mis on vajalikud, et suurendada jätkusuutlikkust, lisaväärtust ja vastupanuvõimet kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

25.

edendada aruka spetsialiseerumise strateegiate ja muude Euroopa partnerluste ning kohaliku avaliku ja erasektori koostöö tugevdamise vahendite kasutamist, et parandada ametialaseid pädevusi ja kvalifikatsioonivõimalusi valdkondades, töökohtadel ja tehnoloogiates, mis on vajalikud, et suurendada jätkusuutlikkust, lisaväärtust ja vastupanuvõimet kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 26. | panustada kaugeleulatuvasse ELi keskkonnapoliitikasse, tagades selle integreerimise kõikidesse keskkonnaalastesse tegevusprogrammidesse; tagada, et kohalikku ja piirkondlikku mõõdet võetakse nõuetekohaselt arvesse Euroopa rohelise kokkuleppe kolme peamise keskkonnaprioriteedi – bioloogilise mitmekesisuse, ringmajanduse ja nullsaaste – ettevalmistamisel ja rakendamisel; kavandada keskkonna- ja kliimapoliitikat, mis on sobiv praktiliseks elluviimiseks igat liiki kogukondades; |
| --- | --- |

26.

panustada kaugeleulatuvasse ELi keskkonnapoliitikasse, tagades selle integreerimise kõikidesse keskkonnaalastesse tegevusprogrammidesse; tagada, et kohalikku ja piirkondlikku mõõdet võetakse nõuetekohaselt arvesse Euroopa rohelise kokkuleppe kolme peamise keskkonnaprioriteedi – bioloogilise mitmekesisuse, ringmajanduse ja nullsaaste – ettevalmistamisel ja rakendamisel; kavandada keskkonna- ja kliimapoliitikat, mis on sobiv praktiliseks elluviimiseks igat liiki kogukondades;

| 27. | kujundada ja toetada kliimapakti arendamist koordineeritud ja valdkonnaüleste meetmete ja algatustega, sealhulgas kohalikul tasandil kindlaksmääratud panuste ning piirkondade ja linnade tasandil võetud poliitiliste kohustuste kaudu, et pakt tugineks mitmetasandilisele valitsemisele ja parimate tavade tõhusale levitamisele, ning et ühtki inimest ega piirkonda ei jäetaks kõrvale; |
| --- | --- |

27.

kujundada ja toetada kliimapakti arendamist koordineeritud ja valdkonnaüleste meetmete ja algatustega, sealhulgas kohalikul tasandil kindlaksmääratud panuste ning piirkondade ja linnade tasandil võetud poliitiliste kohustuste kaudu, et pakt tugineks mitmetasandilisele valitsemisele ja parimate tavade tõhusale levitamisele, ning et ühtki inimest ega piirkonda ei jäetaks kõrvale;

| 28. | prognoosida, kuidas energiaalane üleminek, muutused liikuvuses ja digiüleminek mõjutavad meie kogukondi; töötada välja strateegiad ja toetada nende kiiret rakendamist, et nende positiivset mõju maksimeerida ja negatiivset kohalikku mõju vähendada; |
| --- | --- |

28.

prognoosida, kuidas energiaalane üleminek, muutused liikuvuses ja digiüleminek mõjutavad meie kogukondi; töötada välja strateegiad ja toetada nende kiiret rakendamist, et nende positiivset mõju maksimeerida ja negatiivset kohalikku mõju vähendada;

| 29. | toetada kohalikku vastupanuvõimet kliimamuutustega kohanemise kaudu ja suurendada kohalikku suutlikkust, et reageerida äärmuslikele ilmastikunähtustele, mille sagedus ja raskusaste üha suureneb, iseäranis eraldades kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele vajalikke ressursse katastroofide ohjamiseks ELi elanikkonnakaitse mehhanismi kaudu ja kasutades tugevdatud ELi Solidaarsusfondi vahendeid; |
| --- | --- |

29.

toetada kohalikku vastupanuvõimet kliimamuutustega kohanemise kaudu ja suurendada kohalikku suutlikkust, et reageerida äärmuslikele ilmastikunähtustele, mille sagedus ja raskusaste üha suureneb, iseäranis eraldades kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele vajalikke ressursse katastroofide ohjamiseks ELi elanikkonnakaitse mehhanismi kaudu ja kasutades tugevdatud ELi Solidaarsusfondi vahendeid;

| 30. | panustada mürgivaba keskkonna saavutamiseks nullsaaste eesmärgi ettevalmistamisse ning valmistada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ette ja toetada neid ELi vee, õhu ja pinnase nullsaaste tegevuskava kõrgete eesmärkide elluviimisel; panustada linnalise liikumiskeskkonna paketi läbivaatamisse säästva linnalise liikumiskeskkonna kavadest saadud õppetundide alusel ning valmistada ühistranspordi asutusi ette reageerima ohutute ja turvaliste liikuvusteenuste osutamise välistele ohtudele; |
| --- | --- |

30.

panustada mürgivaba keskkonna saavutamiseks nullsaaste eesmärgi ettevalmistamisse ning valmistada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ette ja toetada neid ELi vee, õhu ja pinnase nullsaaste tegevuskava kõrgete eesmärkide elluviimisel; panustada linnalise liikumiskeskkonna paketi läbivaatamisse säästva linnalise liikumiskeskkonna kavadest saadud õppetundide alusel ning valmistada ühistranspordi asutusi ette reageerima ohutute ja turvaliste liikuvusteenuste osutamise välistele ohtudele;

| 31. | tagada, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste häält ja panust võetakse liikmesriikide mitmetasandilistes kliima- ja energiadialoogides riiklike energia- ja kliimakavade, riiklike pikaajaliste strateegiate ja riiklike pikaajaliste renoveerimisstrateegiate koostamisel, hindamisel ja rakendamisel nõuetekohaselt arvesse; |
| --- | --- |

31.

tagada, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste häält ja panust võetakse liikmesriikide mitmetasandilistes kliima- ja energiadialoogides riiklike energia- ja kliimakavade, riiklike pikaajaliste strateegiate ja riiklike pikaajaliste renoveerimisstrateegiate koostamisel, hindamisel ja rakendamisel nõuetekohaselt arvesse;

| 32. | toetada Euroopa Komisjoni renoveerimislaine edukal kujundamisel ja elluviimisel ning pandeemiajärgse taastestrateegia keskmesse seadmisel; |
| --- | --- |

32.

toetada Euroopa Komisjoni renoveerimislaine edukal kujundamisel ja elluviimisel ning pandeemiajärgse taastestrateegia keskmesse seadmisel;

| 33. | toetada Euroopa Komisjoni püüdlustes võtta kasutusele raadamisvabade toodete märgistus ning kaitsta ja taastada metsi kogu maailmas; |
| --- | --- |

33.

toetada Euroopa Komisjoni püüdlustes võtta kasutusele raadamisvabade toodete märgistus ning kaitsta ja taastada metsi kogu maailmas;

| 34. | käsitleda digitaalset lõhet ning edendada ulatuslikumat digiõpet ning kohalike ja piirkondlike avalike teenuste digiüleminekut muu hulgas digitaalse Euroopa programmi (2021–2027) toetusel, et vähendada halduskoormust ning hoogustada kohaliku ettevõtluse ja vastupanuvõimelise majanduse kestlikku kasvu ja anda panus jätkusuutlikumasse ja keskkonnahoidlikumasse Euroopasse; |
| --- | --- |

34.

käsitleda digitaalset lõhet ning edendada ulatuslikumat digiõpet ning kohalike ja piirkondlike avalike teenuste digiüleminekut muu hulgas digitaalse Euroopa programmi (2021–2027) toetusel, et vähendada halduskoormust ning hoogustada kohaliku ettevõtluse ja vastupanuvõimelise majanduse kestlikku kasvu ja anda panus jätkusuutlikumasse ja keskkonnahoidlikumasse Euroopasse;

| 35. | toetada kohalikul ja piirkondlikul tasandil digitaalsete ja meediapädevuste pakkumist kõigile ning töötada tehisintellekti inimkeskse ja usaldusväärse kasutuselevõtu Euroopa raamistiku loomise nimel; |
| --- | --- |

35.

toetada kohalikul ja piirkondlikul tasandil digitaalsete ja meediapädevuste pakkumist kõigile ning töötada tehisintellekti inimkeskse ja usaldusväärse kasutuselevõtu Euroopa raamistiku loomise nimel;

| 36. | kutsuda Euroopa Komisjoni, ELi liikmesriike ning nende piirkondi ja linnu üles kiirendama haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamist ja digiüleminekut, sealhulgas tegema vajalikke investeeringuid haridustaristusse ja seadmetesse ning toetama tööhõivet kohalikus majanduses; anda panus jõupingutustesse jätkata tegevust programmi „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse raames. Euroopa haridusruum ja Euroopa ajakohastatud oskuste tegevuskava on kaks olulist tegevus- ja toetusvõimalust, mida toetab tulevane Erasmuse programm; |
| --- | --- |

36.

kutsuda Euroopa Komisjoni, ELi liikmesriike ning nende piirkondi ja linnu üles kiirendama haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamist ja digiüleminekut, sealhulgas tegema vajalikke investeeringuid haridustaristusse ja seadmetesse ning toetama tööhõivet kohalikus majanduses; anda panus jõupingutustesse jätkata tegevust programmi „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse raames. Euroopa haridusruum ja Euroopa ajakohastatud oskuste tegevuskava on kaks olulist tegevus- ja toetusvõimalust, mida toetab tulevane Erasmuse programm;

| 37. | parandada lairibaühendust ja 5G kasutuselevõttu kohalikul ja piirkondlikul tasandil nii linna- kui ka maapiirkondades ning kaardistada tulevased investeerimisvajadused; |
| --- | --- |

37.

parandada lairibaühendust ja 5G kasutuselevõttu kohalikul ja piirkondlikul tasandil nii linna- kui ka maapiirkondades ning kaardistada tulevased investeerimisvajadused;

| 38. | tagada, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad panustada tulevasse strateegiasse „Talust taldrikule“ ja sellest kasu saada; luua kohalikud toidunõukogud, ühendada kohalikud toiduainete tootjad ja tarbijad, edendada tervislikku toitumist ja suurendada teadlikkust toidu raiskamisest; vastata põllumajandusettevõtete rahastamisvajadustele vajalike meetmete võtmisel kliima, keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas; |
| --- | --- |

38.

tagada, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad panustada tulevasse strateegiasse „Talust taldrikule“ ja sellest kasu saada; luua kohalikud toidunõukogud, ühendada kohalikud toiduainete tootjad ja tarbijad, edendada tervislikku toitumist ja suurendada teadlikkust toidu raiskamisest; vastata põllumajandusettevõtete rahastamisvajadustele vajalike meetmete võtmisel kliima, keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas;

| 39. | tegeleda ajude äravoolu kasvava probleemiga ja tõhustada piirkondlikke innovatsiooni ökosüsteeme, tugevdades territoriaalset ühtekuuluvust, edendades heaolumajandust ning teadusuuringuid ja innovatsiooni muu hulgas programmist „Euroopa horisont“, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ning erinevatest riiklike rahastamisvahenditest saadava toetuse kaudu; käivitada territoriaalsed prognoosimisalgatused ning meetmed, mille eesmärk on tugevdada võimalikult kiiresti piirkondade ja linnade sotsiaalset, majanduslikku ja tervisealast vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

39.

tegeleda ajude äravoolu kasvava probleemiga ja tõhustada piirkondlikke innovatsiooni ökosüsteeme, tugevdades territoriaalset ühtekuuluvust, edendades heaolumajandust ning teadusuuringuid ja innovatsiooni muu hulgas programmist „Euroopa horisont“, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ning erinevatest riiklike rahastamisvahenditest saadava toetuse kaudu; käivitada territoriaalsed prognoosimisalgatused ning meetmed, mille eesmärk on tugevdada võimalikult kiiresti piirkondade ja linnade sotsiaalset, majanduslikku ja tervisealast vastupanuvõimet;

| 40. | anda panus kõikehõlmavasse Euroopa demograafiliste muutuste strateegiasse, milles käsitletakse kõiki demograafilisi probleeme ja antakse ELi laiaulatuslik, kooskõlastatud ja integreeritud vastus demograafilistele väljakutsetele, kuna tegemist on valdkonnaülese küsimusega, mis mõjutab kõiki ELi poliitikavaldkondi; |
| --- | --- |

40.

anda panus kõikehõlmavasse Euroopa demograafiliste muutuste strateegiasse, milles käsitletakse kõiki demograafilisi probleeme ja antakse ELi laiaulatuslik, kooskõlastatud ja integreeritud vastus demograafilistele väljakutsetele, kuna tegemist on valdkonnaülese küsimusega, mis mõjutab kõiki ELi poliitikavaldkondi;

| 41. | tagada, et EL töötab välja tervikliku, humaanse ja õiglase rändepoliitika ega jäta rändekriisiga tegelemisel oma liikmesriike, piirialasid, saari ja äärepoolseimaid piirkondi üksi, kuna see on nii riigi kui ka Euroopa tasandi küsimus; aidata kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel tutvustada üksteisele parimaid tavasid rändajate integreerimiseks; |
| --- | --- |

41.

tagada, et EL töötab välja tervikliku, humaanse ja õiglase rändepoliitika ega jäta rändekriisiga tegelemisel oma liikmesriike, piirialasid, saari ja äärepoolseimaid piirkondi üksi, kuna see on nii riigi kui ka Euroopa tasandi küsimus; aidata kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel tutvustada üksteisele parimaid tavasid rändajate integreerimiseks;

| 42. | anda kohalik ja piirkondlik panus ELi rändepoliitika reformi, sh integratsiooni, õiglaste tagasisaatmismenetluste ja varjupaigapoliitika valdkonnas, et kõige selle abil suudetaks asjakohaselt reageerida praegustele ja tulevastele rändesuundumustele; koostöös päritolu- ja trandsiidiriikidega tegeleda rände algpõhjustega humanitaarkaitset vajavate inimeste abistamiseks; kaitsta ELi välispiire; hoida ära ebaseaduslik ränne ja võidelda inimkaubanduse vastu; |
| --- | --- |

42.

anda kohalik ja piirkondlik panus ELi rändepoliitika reformi, sh integratsiooni, õiglaste tagasisaatmismenetluste ja varjupaigapoliitika valdkonnas, et kõige selle abil suudetaks asjakohaselt reageerida praegustele ja tulevastele rändesuundumustele; koostöös päritolu- ja trandsiidiriikidega tegeleda rände algpõhjustega humanitaarkaitset vajavate inimeste abistamiseks; kaitsta ELi välispiire; hoida ära ebaseaduslik ränne ja võidelda inimkaubanduse vastu;

| 43. | edendada õigusriigi põhimõtte austamise kultuuri kohalikul ja piirkondlikul tasandil kui Euroopa integratsiooniprotsessi eeltingimust ja ELi põhiväärtust, mis on sätestatud aluslepingutes ja ühine liikmesriikide põhiseaduslikes tavades; |
| --- | --- |

43.

edendada õigusriigi põhimõtte austamise kultuuri kohalikul ja piirkondlikul tasandil kui Euroopa integratsiooniprotsessi eeltingimust ja ELi põhiväärtust, mis on sätestatud aluslepingutes ja ühine liikmesriikide põhiseaduslikes tavades;

| 44. | kutsuda ELi üles sotsiaalpartnereid ja riiklikke süsteeme arvestades kaitsma töökohti ja tagama majanduse taastumise, mis põhineb ülespoole suunatud sotsiaal-majanduslikul lähenemisel ning parematel sotsiaalsetel õigustel ja töötingimustel kõigi jaoks, sealhulgas nende jaoks, kes töötavad uutes tööhõivevormides, nagu platvormitöö ja juhutöömajandus, samuti traditsioonilise majanduse, mikroettevõtete ja kultuurisektori töötajate jaoks; tunnistada, et kaks kolmandikku kõigist töökohtadest loovad VKEd, kellest enamik on kindlalt seotud kohalike kogukondadega ja on seega Euroopa sotsiaalse struktuuri oluline osa. Komitee jätkab Euroopa ettevõtluspiirkonna algatuse ja muude üleeuroopaliste tegevuste edendamist, et arendada ja suurendada ettevõtlust, eelkõige noorte hulgas; |
| --- | --- |

44.

kutsuda ELi üles sotsiaalpartnereid ja riiklikke süsteeme arvestades kaitsma töökohti ja tagama majanduse taastumise, mis põhineb ülespoole suunatud sotsiaal-majanduslikul lähenemisel ning parematel sotsiaalsetel õigustel ja töötingimustel kõigi jaoks, sealhulgas nende jaoks, kes töötavad uutes tööhõivevormides, nagu platvormitöö ja juhutöömajandus, samuti traditsioonilise majanduse, mikroettevõtete ja kultuurisektori töötajate jaoks; tunnistada, et kaks kolmandikku kõigist töökohtadest loovad VKEd, kellest enamik on kindlalt seotud kohalike kogukondadega ja on seega Euroopa sotsiaalse struktuuri oluline osa. Komitee jätkab Euroopa ettevõtluspiirkonna algatuse ja muude üleeuroopaliste tegevuste edendamist, et arendada ja suurendada ettevõtlust, eelkõige noorte hulgas;

| 45. | hõlbustada linnade ja piirkondade arengukoostööd ja edendada ÜRO kestliku arengu eesmärke, et võtta eestvedaja roll, aitamaks lahendada ülemaailmseid probleeme, nagu konfliktid ja poliitiline ebastabiilsus, majanduslik haprus, ränne ja kliimamuutused; |
| --- | --- |

45.

hõlbustada linnade ja piirkondade arengukoostööd ja edendada ÜRO kestliku arengu eesmärke, et võtta eestvedaja roll, aitamaks lahendada ülemaailmseid probleeme, nagu konfliktid ja poliitiline ebastabiilsus, majanduslik haprus, ränne ja kliimamuutused;

| 46. | vahetada häid tavasid läbirääkijariikide ja partnerriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsustega nii ELi naaberriikidest kui ka maailma lõunapoolsetest riikidest ning hõlbustada nende juurdepääsu sihtotstarbelisele ELi toetusele. |
| --- | --- |

46.

vahetada häid tavasid läbirääkijariikide ja partnerriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsustega nii ELi naaberriikidest kui ka maailma lõunapoolsetest riikidest ning hõlbustada nende juurdepääsu sihtotstarbelisele ELi toetusele.

Tagada, et Euroopa Liit on püsivalt oma elanike ja nende kodukohtade teenistuses, võttes aluseks sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse kui ELi põhiväärtuse.

Euroopa Regioonide Komitee ülesanne on tagada majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse austamine Euroopa Liidu poliitikameetmetes, mis mõjutavad inimesi ja nende kodukohti (kohapõhised poliitikameetmed). Selle ülesande täitmiseks kasutab komitee oma liikmete, partnerite ja sidusrühmade seadusandlikku, strateegilist ja poliitilist tööd. Komitee toetub selles jätkuvalt ühtekuuluvuspoliitika alliansile, mis näitab ühtekuuluvuse lisaväärtust poliitika ja põhiväärtusena, mis on kõigi ELi poliitikameetmete alus. Komitee keskendub piirkondade ja linnade rollile ELi majanduse taastekavas. Seda eesmärki teenivad ka Euroopa piirkondade ja linnade nädal ja iga-aastane kohalik ja piirkondlik baromeeter.

Komitee seab esikohale järgmised põhimeetmed:

| 47. | toetada mitmeaastast finantsraamistikku kui Euroopa solidaarsuse põhivahendit, mis vastab ELi kaugeleulatuvale eesmärgile viia ellu kõik oma prioriteedid, annab lisaväärtust, on elanike jaoks läbipaistvam ja arusaadavam ning hõlmab ÜRO kestliku arengu eesmärke, Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamist ja Euroopa rohelises kokkuleppes seatud uusi prioriteete; |
| --- | --- |

47.

toetada mitmeaastast finantsraamistikku kui Euroopa solidaarsuse põhivahendit, mis vastab ELi kaugeleulatuvale eesmärgile viia ellu kõik oma prioriteedid, annab lisaväärtust, on elanike jaoks läbipaistvam ja arusaadavam ning hõlmab ÜRO kestliku arengu eesmärke, Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamist ja Euroopa rohelises kokkuleppes seatud uusi prioriteete;

| 48. | anda Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi aruka rakendamise kaudu panus ELi loomisest alates väga olulise ühtekuuluvuspoliitika tugevdamisse, tagades märkimisväärse mõju kõigile Euroopa piirkondadele; |
| --- | --- |

48.

anda Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi aruka rakendamise kaudu panus ELi loomisest alates väga olulise ühtekuuluvuspoliitika tugevdamisse, tagades märkimisväärse mõju kõigile Euroopa piirkondadele;

| 49. | jätkata tugeva ja tõhusa ELi ühtekuuluvuspoliitika edendamist kõigi ELi piirkondade jaoks, mis on vajalik mitte ainult selleks, et aidata linnadel ja piirkondadel taastuda COVID-19 kriisist, vaid ka selleks, et tegeleda muude suurte probleemidega, millel on tugev territoriaalne mõõde ja mille mõju jaotub ebaühtlaselt nii Euroopa eri piirkondade ja linnade sees kui ka nende vahel, iseäranis kliimamuutused ja üleminek CO2-neutraalsele majandusele, digiüleminek, demograafilised muutused ja ränne; |
| --- | --- |

49.

jätkata tugeva ja tõhusa ELi ühtekuuluvuspoliitika edendamist kõigi ELi piirkondade jaoks, mis on vajalik mitte ainult selleks, et aidata linnadel ja piirkondadel taastuda COVID-19 kriisist, vaid ka selleks, et tegeleda muude suurte probleemidega, millel on tugev territoriaalne mõõde ja mille mõju jaotub ebaühtlaselt nii Euroopa eri piirkondade ja linnade sees kui ka nende vahel, iseäranis kliimamuutused ja üleminek CO2-neutraalsele majandusele, digiüleminek, demograafilised muutused ja ränne;

| 50. | rõhutada vajadust ELi ühtekuuluvuspoliitika ja ühise põllumajanduspoliitika asjakohase ja stabiilse rahastamise järele, et saavutada täielikult nende eesmärgid; toetada kohalikku majandust ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi praegu Euroopa majanduse taastumiseks eraldatud vahendite tõhusal kasutamisel; |
| --- | --- |

50.

rõhutada vajadust ELi ühtekuuluvuspoliitika ja ühise põllumajanduspoliitika asjakohase ja stabiilse rahastamise järele, et saavutada täielikult nende eesmärgid; toetada kohalikku majandust ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi praegu Euroopa majanduse taastumiseks eraldatud vahendite tõhusal kasutamisel;

| 51. | pidades silmas COVID-19 kriisi oodatavat asümmeetrilist territoriaalset mõju, kutsuda üles eraldama uuest Euroopa taastefondist vahendeid kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; tagada, et uut vahendit ei looda ühtekuuluvuspoliitika eelarve arvelt ning et investeeringuid koordineeritakse ELi rahastamisvahenditega, et maksimeerida võimendavat mõju ning vältida killustumist ja tsentraliseerimist; |
| --- | --- |

51.

pidades silmas COVID-19 kriisi oodatavat asümmeetrilist territoriaalset mõju, kutsuda üles eraldama uuest Euroopa taastefondist vahendeid kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; tagada, et uut vahendit ei looda ühtekuuluvuspoliitika eelarve arvelt ning et investeeringuid koordineeritakse ELi rahastamisvahenditega, et maksimeerida võimendavat mõju ning vältida killustumist ja tsentraliseerimist;

| 52. | rõhutada, et COVID-19 pandeemia nõuab ELilt terviseohutuse tugevdamist ning oma tervishoiuressursside ja meditsiinivarustuse, sh isikliku kaitsevarustuse suurendamist. See hõlmab ka õiguslike raamtingimuste loomist, et vajaduse korral oleks võimalik kiiresti ja lihtsalt hankeid korraldada või tootmisprotsesse käivitada. Lisaks sellele tuleb toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi nende hädaolukordadele ja katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamisel. Kuna kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll elanikele avalike tervishoiu- ja sotsiaalteenuste osutamisel, toetab komitee kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ELi kooskõlastatud tegevust ja toetust hädaolukordadele reageerimise riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele struktuuridele, et reageerida terviseohtudele ja kriisiolukordadele; |
| --- | --- |

52.

rõhutada, et COVID-19 pandeemia nõuab ELilt terviseohutuse tugevdamist ning oma tervishoiuressursside ja meditsiinivarustuse, sh isikliku kaitsevarustuse suurendamist. See hõlmab ka õiguslike raamtingimuste loomist, et vajaduse korral oleks võimalik kiiresti ja lihtsalt hankeid korraldada või tootmisprotsesse käivitada. Lisaks sellele tuleb toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi nende hädaolukordadele ja katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamisel. Kuna kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll elanikele avalike tervishoiu- ja sotsiaalteenuste osutamisel, toetab komitee kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ELi kooskõlastatud tegevust ja toetust hädaolukordadele reageerimise riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele struktuuridele, et reageerida terviseohtudele ja kriisiolukordadele;

| 53. | korraldada majandustsüklite vastupanuvõimet, tugevdades Euroopas tootmisahelate ruumilist lähenemist; |
| --- | --- |

53.

korraldada majandustsüklite vastupanuvõimet, tugevdades Euroopas tootmisahelate ruumilist lähenemist;

| 54. | edendada kestliku linnaarengu strateegiate kasutamist, et ergutada majanduskasvu, töökohtade loomist, inimväärset tööd ja sotsiaalset kaasatust kooskõlas uuendatud Leipzigi harta ja ELi linnade tegevuskava eesmärkidega; |
| --- | --- |

54.

edendada kestliku linnaarengu strateegiate kasutamist, et ergutada majanduskasvu, töökohtade loomist, inimväärset tööd ja sotsiaalset kaasatust kooskõlas uuendatud Leipzigi harta ja ELi linnade tegevuskava eesmärkidega;

| 55. | töötada uuendatud majanduse juhtimise raamistiku, sealhulgas stabiilsuse ja kasvu pakti elluviimise nimel, et kriisist saadud õppetundidele tuginedes parandada ELi eelarve-eeskirju, kehtestades kuldreegli jätkusuutlikele investeeringutele, sealhulgas struktuuri- ja investeerimisfondide kaasrahastamisele kestliku finantsplaneerimise üldise eesmärgi raames; |
| --- | --- |

55.

töötada uuendatud majanduse juhtimise raamistiku, sealhulgas stabiilsuse ja kasvu pakti elluviimise nimel, et kriisist saadud õppetundidele tuginedes parandada ELi eelarve-eeskirju, kehtestades kuldreegli jätkusuutlikele investeeringutele, sealhulgas struktuuri- ja investeerimisfondide kaasrahastamisele kestliku finantsplaneerimise üldise eesmärgi raames;

| 56. | jälgida pandeemia mõju ja kahjulikke tagajärgi pikaajalisele tööhõivele kogu ELi kohalikus ja piirkondlikus majanduses; rõhutada, et oluline on vaadata läbi ELi tööstus- ja ettevõtlusstrateegiad ning keskenduda majanduskasvu kestlikkuse aspektidele, et saavutada kiire taastumine; edendada uuenduslikke ökosüsteeme, sotsiaalmajandust ja arukat spetsialiseerumist ning toetada kohapõhist tööstuspoliitikat; |
| --- | --- |

56.

jälgida pandeemia mõju ja kahjulikke tagajärgi pikaajalisele tööhõivele kogu ELi kohalikus ja piirkondlikus majanduses; rõhutada, et oluline on vaadata läbi ELi tööstus- ja ettevõtlusstrateegiad ning keskenduda majanduskasvu kestlikkuse aspektidele, et saavutada kiire taastumine; edendada uuenduslikke ökosüsteeme, sotsiaalmajandust ja arukat spetsialiseerumist ning toetada kohapõhist tööstuspoliitikat;

| 57. | jälgida partnerluse käitumisjuhendi kohaldamist, et tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täielik osalemine partnerluslepingute ja programmide ettevalmistamisel aastateks 2021–2027. Partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtted peaksid samuti andma inspiratsiooni Euroopa poolaasta juhtimiseks; |
| --- | --- |

57.

jälgida partnerluse käitumisjuhendi kohaldamist, et tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täielik osalemine partnerluslepingute ja programmide ettevalmistamisel aastateks 2021–2027. Partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtted peaksid samuti andma inspiratsiooni Euroopa poolaasta juhtimiseks;

| 58. | nõuda linnadele ja piirkondadele otsest juurdepääsu ELi rahastamisvahenditele Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamiseks ning tagada, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused osalevad õiglase ülemineku kavade ettevalmistamisel ning õiglase ülemineku fondi rakendamisel; |
| --- | --- |

58.

nõuda linnadele ja piirkondadele otsest juurdepääsu ELi rahastamisvahenditele Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamiseks ning tagada, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused osalevad õiglase ülemineku kavade ettevalmistamisel ning õiglase ülemineku fondi rakendamisel;

| 59. | tagada, et piirkonnad, linnad ja üksikisikud saavad kasu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide lihtsustamismeetmetest; toetada ELi vahendite halva majandamise ja pettuste ennetamist ja sellevastast võitlust; |
| --- | --- |

59.

tagada, et piirkonnad, linnad ja üksikisikud saavad kasu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide lihtsustamismeetmetest; toetada ELi vahendite halva majandamise ja pettuste ennetamist ja sellevastast võitlust;

| 60. | aidata kaasa ühtse turu toimimise parandamisele, mitte üksnes kaardistades nelja vabadust piiravaid tõkkeid kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning soodustades halduskorra lihtsustamist, vaid ka nõudes, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on oluline osa ühtse turu eeskirjade rakendamisest ja jõustamisest; rõhutada sellega seoses, et liikumisvabadusel on drastiline mõju ühtsele turule, ning hoiatada ühtse turu mis tahes edasise killustumise eest; |
| --- | --- |

60.

aidata kaasa ühtse turu toimimise parandamisele, mitte üksnes kaardistades nelja vabadust piiravaid tõkkeid kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning soodustades halduskorra lihtsustamist, vaid ka nõudes, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on oluline osa ühtse turu eeskirjade rakendamisest ja jõustamisest; rõhutada sellega seoses, et liikumisvabadusel on drastiline mõju ühtsele turule, ning hoiatada ühtse turu mis tahes edasise killustumise eest;

| 61. | laiendada ühtekuuluvuspoliitika allianssi, et kaasata avaliku ja erasektori sidusrühmi ühtekuuluvuspoliitika edendamisse ning tutvustada, millist lisaväärtust loob EL iga elaniku ja demokraatlike põhimõtete jaoks, jälgides ELi rahastatud investeeringute mõju ja teavitades sellest; |
| --- | --- |

61.

laiendada ühtekuuluvuspoliitika allianssi, et kaasata avaliku ja erasektori sidusrühmi ühtekuuluvuspoliitika edendamisse ning tutvustada, millist lisaväärtust loob EL iga elaniku ja demokraatlike põhimõtete jaoks, jälgides ELi rahastatud investeeringute mõju ja teavitades sellest;

| 62. | jälgida riigiabi ajutist raamistikku ja sellele järgnevaid sarnase kavatsusega meetmeid, mis võimaldavad sihipärast toetust töökohtade päästmiseks sektorites ja piirkondades, mida pandeemia on eriti rängalt tabanud; rõhutada, et selles kontekstis on paindlikumate riigiabi eeskirjade eesmärk kõrvaldada mõne liikmesriigi majanduses tõsine häire ning et see põhjendus kehtib ka pärast 2020. aasta detsembrit, mis on ajutise raamistiku kehtivuse lõppkuupäev; kutsuda seepärast komisjoni üles olema valmis pikendama ajutist raamistikku või võimaldama samasugust paindlikkust, et aidata kriisist mõjutatud sektoritel ja piirkondadel taastuda; |
| --- | --- |

62.

jälgida riigiabi ajutist raamistikku ja sellele järgnevaid sarnase kavatsusega meetmeid, mis võimaldavad sihipärast toetust töökohtade päästmiseks sektorites ja piirkondades, mida pandeemia on eriti rängalt tabanud; rõhutada, et selles kontekstis on paindlikumate riigiabi eeskirjade eesmärk kõrvaldada mõne liikmesriigi majanduses tõsine häire ning et see põhjendus kehtib ka pärast 2020. aasta detsembrit, mis on ajutise raamistiku kehtivuse lõppkuupäev; kutsuda seepärast komisjoni üles olema valmis pikendama ajutist raamistikku või võimaldama samasugust paindlikkust, et aidata kriisist mõjutatud sektoritel ja piirkondadel taastuda;

| 63. | toetada riigihankemenetluste paindlikkusega seotud teabe kogumist ja levitamist, kuna praeguses olukorras avavad need avaliku sektori hankijatele võimaluse kasutada vähendatud menetlusnõuetega läbiräägitavat menetlust; |
| --- | --- |

63.

toetada riigihankemenetluste paindlikkusega seotud teabe kogumist ja levitamist, kuna praeguses olukorras avavad need avaliku sektori hankijatele võimaluse kasutada vähendatud menetlusnõuetega läbiräägitavat menetlust;

| 64. | toetada ELi maapiirkondade tegevuskava, et korvata rahvastikukadu ja vältida vaesusriski nendes piirkondades, ning tagada tasakaalustatud ja terviklik lähenemisviis Euroopa territoriaalsele arengule; |
| --- | --- |

64.

toetada ELi maapiirkondade tegevuskava, et korvata rahvastikukadu ja vältida vaesusriski nendes piirkondades, ning tagada tasakaalustatud ja terviklik lähenemisviis Euroopa territoriaalsele arengule;

| 65. | rakendada aktiivselt komitee järelmeetmeid arukate külade algatuse vallas ning edendada seda käsitust Euroopa Liidu institutsioonides; edendada innovatsiooni ja ajakohastamise algatusi maapiirkondadele, ning võtta arukate turismisihtkohtade programmi raames vastu säästva ja aruka liikuvuse strateegia; |
| --- | --- |

65.

rakendada aktiivselt komitee järelmeetmeid arukate külade algatuse vallas ning edendada seda käsitust Euroopa Liidu institutsioonides; edendada innovatsiooni ja ajakohastamise algatusi maapiirkondadele, ning võtta arukate turismisihtkohtade programmi raames vastu säästva ja aruka liikuvuse strateegia;

| 66. | nõuda, et kriisiolukorras, kus piirid ajutiselt suletakse või neid tihedamalt jälgitakse, peaksid EL ja tema liikmesriigid leppima kokku ühistes siduvates eeskirjades ja menetlustes, et tagada ELis liikumisvabadus; märkida, et piiriülesed majandus- ja sotsiaalpiirkonnad on ELi jaoks väga väärtuslikud; |
| --- | --- |

66.

nõuda, et kriisiolukorras, kus piirid ajutiselt suletakse või neid tihedamalt jälgitakse, peaksid EL ja tema liikmesriigid leppima kokku ühistes siduvates eeskirjades ja menetlustes, et tagada ELis liikumisvabadus; märkida, et piiriülesed majandus- ja sotsiaalpiirkonnad on ELi jaoks väga väärtuslikud;

| 67. | rõhutada, et COVID-19 kriisi ajal on kohalikud ja piirkondlikud osalejad – hoolimata paljudest suletud piiridest ja enneolematutest piirangutest – näidanud üles imetlusväärset loovust võimaluste leidmisel piiriülese ja riikidevahelise koostöö jätkamiseks, väljendades tõelist solidaarsust Euroopa elanike vahel. See kriis tuletab meelde, et piirideta Euroopa on üks Euroopa integratsiooni peamisi saavutusi, mida tuleb kaitsta. Inimestevahelistes ja väikesemahulistes piiriülestes projektides osalemine, millega luuakse osalejate vastastikuse usalduse loomise kaudu piiriüleste võrgustike ja suuremahuliste projektide struktuur, peaks jääma Euroopa Liidu ja selle institutsioonide alaliseks prioriteediks; |
| --- | --- |

67.

rõhutada, et COVID-19 kriisi ajal on kohalikud ja piirkondlikud osalejad – hoolimata paljudest suletud piiridest ja enneolematutest piirangutest – näidanud üles imetlusväärset loovust võimaluste leidmisel piiriülese ja riikidevahelise koostöö jätkamiseks, väljendades tõelist solidaarsust Euroopa elanike vahel. See kriis tuletab meelde, et piirideta Euroopa on üks Euroopa integratsiooni peamisi saavutusi, mida tuleb kaitsta. Inimestevahelistes ja väikesemahulistes piiriülestes projektides osalemine, millega luuakse osalejate vastastikuse usalduse loomise kaudu piiriüleste võrgustike ja suuremahuliste projektide struktuur, peaks jääma Euroopa Liidu ja selle institutsioonide alaliseks prioriteediks;

| 68. | tuua esile Euroopa territoriaalse koostöö tähtsus ja tagada sellele vajalikud eelarvevahendid. See koostöö on osutunud paljudele piirkondlikele omavalitsustele hädavajalikuks nii eksperditeadmiste ja parimate tavade vahetamiseks peamiste probleemide osas kui ka piirkondlike omavalitsuste vahel piiriüleste isiklike kontaktide loomiseks; |
| --- | --- |

68.

tuua esile Euroopa territoriaalse koostöö tähtsus ja tagada sellele vajalikud eelarvevahendid. See koostöö on osutunud paljudele piirkondlikele omavalitsustele hädavajalikuks nii eksperditeadmiste ja parimate tavade vahetamiseks peamiste probleemide osas kui ka piirkondlike omavalitsuste vahel piiriüleste isiklike kontaktide loomiseks;

| 69. | soodustada avaliku sektori investeeringuid saartel ning hõredalt asustatud ja äärepoolseimates piirkondades, kohandades veelgi riigiabi eeskirju, suurendades ELi kaasrahastamist ühtekuuluvuspoliitika raames ja arendades territoriaalset koostööd kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

69.

soodustada avaliku sektori investeeringuid saartel ning hõredalt asustatud ja äärepoolseimates piirkondades, kohandades veelgi riigiabi eeskirju, suurendades ELi kaasrahastamist ühtekuuluvuspoliitika raames ja arendades territoriaalset koostööd kolmandate riikidega;

| 70. | edendada ühtekuuluvuspoliitika üldise juhtimissüsteemi ajakohastamist, eelkõige lihtsustades haldusmenetlusi kõigil valitsemistasanditel; |
| --- | --- |

70.

edendada ühtekuuluvuspoliitika üldise juhtimissüsteemi ajakohastamist, eelkõige lihtsustades haldusmenetlusi kõigil valitsemistasanditel;

| 71. | nõuda Euroopa sotsiaalõiguste samba täielikku territoriaalset elluviimist ja õiglase ülemineku jaoks tugeva sotsiaalse Euroopa loomist; |
| --- | --- |

71.

nõuda Euroopa sotsiaalõiguste samba täielikku territoriaalset elluviimist ja õiglase ülemineku jaoks tugeva sotsiaalse Euroopa loomist;

| 72. | toetada Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide tihedas koostöös loodud Euroopa sotsiaalvaldkonna tulemustabeli piirkondlikku mõõdet; |
| --- | --- |

72.

toetada Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide tihedas koostöös loodud Euroopa sotsiaalvaldkonna tulemustabeli piirkondlikku mõõdet;

| 73. | muuta piirkondlikud innovatsiooni ökosüsteemid võimalike tulevaste hädaolukordade suhtes vastupidavamaks, viies lõpule teadlaste, teaduslike teadmiste ja tehnoloogia vaba liikumist võimaldava Euroopa teadusruumi loomise, edendades koostoimet programmi „Euroopa horisont“ ja muude ELi rahastamisprogrammide vahel ning jätkates teadmiste vahetamise platvormi ja institutsioonidevahelise algatuse „Teadus kohtub piirkondadega“ edukat tööd; |
| --- | --- |

73.

muuta piirkondlikud innovatsiooni ökosüsteemid võimalike tulevaste hädaolukordade suhtes vastupidavamaks, viies lõpule teadlaste, teaduslike teadmiste ja tehnoloogia vaba liikumist võimaldava Euroopa teadusruumi loomise, edendades koostoimet programmi „Euroopa horisont“ ja muude ELi rahastamisprogrammide vahel ning jätkates teadmiste vahetamise platvormi ja institutsioonidevahelise algatuse „Teadus kohtub piirkondadega“ edukat tööd;

| 74. | anda panus TEN-T määruse ja sellega seotud rahastamise läbivaatamisse ning rõhutada vajadust luua puuduvad ühendused piiriüleses transporditaristus, et ühendada omavahel kõik kesksetes ja äärepoolsetes piirkondades asuvad ELi linnad ja piirkonnad, sh äärepoolseimad piirkonnad. |
| --- | --- |

74.

anda panus TEN-T määruse ja sellega seotud rahastamise läbivaatamisse ning rõhutada vajadust luua puuduvad ühendused piiriüleses transporditaristus, et ühendada omavahel kõik kesksetes ja äärepoolsetes piirkondades asuvad ELi linnad ja piirkonnad, sh äärepoolseimad piirkonnad.

Euroopa Regioonide Komitee kasutab kõiki oma vahendeid ja poliitilist mõju Euroopa tugevdamiseks. Kaitstes oma elanike põhiõigusi ning tagades, et ELi poliitikameetmed ja investeeringud on tõhusad ja tulemuslikud, püüab komitee muuta ELi konkurentsivõimelisemaks, jätkusuutlikumaks ja vastupidavamaks, et see vastaks elanike ootustele.

Brüssel, 2. juuli 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Euroopa Regioonide Komitee deklaratsioon „Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui osalejad Euroopa reageerimises COVID-19 kriisile“.

1

(2)  Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (ELT L 373, 21.12.2004, lk 37).

2

(3)  Nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22).

3

(4)  COM(2008) 426 final, „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest“.

4

---

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 324/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 324/16

---

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal „Euroopa Regioonide Komitee ettepanekud seoses Euroopa Komisjoni 2021. aasta tööprogrammiga“

(2020/C 324/03)

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse

| — | Euroopa Komisjoni 2020. aasta kohandatud tööprogrammi (1), |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni 2020. aasta kohandatud tööprogrammi (1),

| — | 2012. aasta veebruaris Euroopa Komisjoniga allkirjastatud koostööprotokolli, |
| --- | --- |

—

2012. aasta veebruaris Euroopa Komisjoniga allkirjastatud koostööprotokolli,

| — | komitee viieaastase ametiaja (2020–2025) prioriteete, |
| --- | --- |

—

komitee viieaastase ametiaja (2020–2025) prioriteete,

innustab Euroopa Komisjoni võtma oma 2021. aasta tööprogrammis järgmisi meetmeid:

| 1. | reageerida COVID-19 kriisi häirekellale, pannes sotsiaalse turumajanduse mudelis suuremat rõhku sotsiaalsele heaolule ja keskkonnasäästlikkusele, võttes samal ajal arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke; |
| --- | --- |

1.

reageerida COVID-19 kriisi häirekellale, pannes sotsiaalse turumajanduse mudelis suuremat rõhku sotsiaalsele heaolule ja keskkonnasäästlikkusele, võttes samal ajal arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke;

| 2. | tagada, et pandeemiajärgse taastumise strateegias, mis on täielikult kooskõlas rohelise kokkuleppe eesmärkide ja Pariisi kokkuleppe alusel võetud ELi kohustustega, keskendutakse Euroopa kodanike tervise kaitsmisele ja majanduskasvu taastamisele ELis. Kliimaõigusaktide koostamisel tuleb võtta arvesse Euroopa piirkondade täielikku geograafilist, majanduslikku ja sotsiaalset mitmekesisust ning tugevdada mitmetasandilise valitsemise põhimõtet kliimaneutraalsusele üleminekul; |
| --- | --- |

2.

tagada, et pandeemiajärgse taastumise strateegias, mis on täielikult kooskõlas rohelise kokkuleppe eesmärkide ja Pariisi kokkuleppe alusel võetud ELi kohustustega, keskendutakse Euroopa kodanike tervise kaitsmisele ja majanduskasvu taastamisele ELis. Kliimaõigusaktide koostamisel tuleb võtta arvesse Euroopa piirkondade täielikku geograafilist, majanduslikku ja sotsiaalset mitmekesisust ning tugevdada mitmetasandilise valitsemise põhimõtet kliimaneutraalsusele üleminekul;

| 3. | teha koostööd komiteega, et suurendada selliste meetmete nähtavust ja üldsuse toetust neile, kasutades selleks rohelise kokkuleppe kohalikul tasandil elluviimise raamistikku; |
| --- | --- |

3.

teha koostööd komiteega, et suurendada selliste meetmete nähtavust ja üldsuse toetust neile, kasutades selleks rohelise kokkuleppe kohalikul tasandil elluviimise raamistikku;

| 4. | lisada rohelise kokkuleppe raamistikku tervisemõõde, edendades tervislikke eluviise kõigi inimeste seas ning uurides täpsemalt olemasolevaid seoseid ja koostoimeid tervishoiu, keskkonna, energeetika, majanduse, tööhõive, konkurentsivõime ja kliimakaitse vahel, pakkudes ühtlasi välja selge strateegia vastupanuvõimeliste piirkondade, majanduse ja ühiskonna ülesehitamiseks pandeemiajärgsel perioodil ÜRO kestliku arengu eesmärkide raames; |
| --- | --- |

4.

lisada rohelise kokkuleppe raamistikku tervisemõõde, edendades tervislikke eluviise kõigi inimeste seas ning uurides täpsemalt olemasolevaid seoseid ja koostoimeid tervishoiu, keskkonna, energeetika, majanduse, tööhõive, konkurentsivõime ja kliimakaitse vahel, pakkudes ühtlasi välja selge strateegia vastupanuvõimeliste piirkondade, majanduse ja ühiskonna ülesehitamiseks pandeemiajärgsel perioodil ÜRO kestliku arengu eesmärkide raames;

| 5. | võtta lisameetmeid, et vähendada riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste koormust COVID-19 kriisiga tegelemisel, ning kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid Euroopa tervishoiusüsteemide vajaduste rahuldamiseks. Viiruse kiire levik avaldab üha suuremat survet nii tervishoiule kui ka sotsiaalhoolekandele, samal ajal tuleb aga valmistuda ka teiseks laineks; piiriülese pandeemiakaitse planeerimise puhul tuleks edendada piirkondlikke kriisirühmi, mis koosnevad kõigist valitsemistasanditest, mis keskenduvad epidemioloogilisele olukorrale ja mida ei piiritleta riigipiiridega; |
| --- | --- |

5.

võtta lisameetmeid, et vähendada riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste koormust COVID-19 kriisiga tegelemisel, ning kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid Euroopa tervishoiusüsteemide vajaduste rahuldamiseks. Viiruse kiire levik avaldab üha suuremat survet nii tervishoiule kui ka sotsiaalhoolekandele, samal ajal tuleb aga valmistuda ka teiseks laineks; piiriülese pandeemiakaitse planeerimise puhul tuleks edendada piirkondlikke kriisirühmi, mis koosnevad kõigist valitsemistasanditest, mis keskenduvad epidemioloogilisele olukorrale ja mida ei piiritleta riigipiiridega;

| 6. | teha koostööd komiteega, et suurendada korraldusasutuste teadlikkust ja suutlikkust kasutada parimal viisil ära rohelise kokkuleppega seotud võimalusi ning samal ajal soodustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsesemat juurdepääsu ELi fondidele, et saavutada rohelise kokkuleppe eesmärgid ja eelkõige toetada piirialasid, kiirendades Euroopa piiriülese mehhanismi kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

6.

teha koostööd komiteega, et suurendada korraldusasutuste teadlikkust ja suutlikkust kasutada parimal viisil ära rohelise kokkuleppega seotud võimalusi ning samal ajal soodustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsesemat juurdepääsu ELi fondidele, et saavutada rohelise kokkuleppe eesmärgid ja eelkõige toetada piirialasid, kiirendades Euroopa piiriülese mehhanismi kasutuselevõttu;

| 7. | edendada kliimapakti kui ühist ettevõtmist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, ELi institutsioonide ja kodanike tõhustatud koostööks, mille eesmärk on võidelda kliimamuutuste vastu ja tegeleda COVID-19 pandeemia põhjustatud majanduskriisiga ning mis koondab kõiki sidusrühmi, et koostada ja rakendada kohalikke kliimapakte ning vahetada parimaid tavasid; |
| --- | --- |

7.

edendada kliimapakti kui ühist ettevõtmist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, ELi institutsioonide ja kodanike tõhustatud koostööks, mille eesmärk on võidelda kliimamuutuste vastu ja tegeleda COVID-19 pandeemia põhjustatud majanduskriisiga ning mis koondab kõiki sidusrühmi, et koostada ja rakendada kohalikke kliimapakte ning vahetada parimaid tavasid;

| 8. | luua rohelise taastamise foorum, kus komitee, Euroopa Komisjon, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning teised sidusrühmad saaksid teha koostööd rohelise kokkuleppe rakendamises osana pandeemiajärgse taastumise uuest raamistikust; |
| --- | --- |

8.

luua rohelise taastamise foorum, kus komitee, Euroopa Komisjon, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning teised sidusrühmad saaksid teha koostööd rohelise kokkuleppe rakendamises osana pandeemiajärgse taastumise uuest raamistikust;

| 9. | tagada, et rohelises kokkuleppes ettenähtud nullsaaste eesmärk mürgivaba keskkonna loomiseks jääb rohelise taastamise oluliseks osaks. Põhjalik saastevaba õhu, vee ja mulla tegevuskava on hädavajalik eelkõige tervisekaitsele kaasaaitamiseks; |
| --- | --- |

9.

tagada, et rohelises kokkuleppes ettenähtud nullsaaste eesmärk mürgivaba keskkonna loomiseks jääb rohelise taastamise oluliseks osaks. Põhjalik saastevaba õhu, vee ja mulla tegevuskava on hädavajalik eelkõige tervisekaitsele kaasaaitamiseks;

| 10. | seada kõrgemaid eesmärke ELi tulevases bioloogilise mitmekesisuse strateegias, et peatada bioloogilise mitmekesisuse jätkuv vähenemine ja võimaldada ELil võtta üleilmne juhtroll bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel ja taastamisel, mis on oluline tulevaste pandeemiate ennetamisel või nende mõju vähendamisel; edendada Euroopa metsastrateegia kiiret rakendamist; tagada asjakohaste mehhanismide kasutuselevõtt parimate tavade vahetamiseks ja levitamiseks; |
| --- | --- |

10.

seada kõrgemaid eesmärke ELi tulevases bioloogilise mitmekesisuse strateegias, et peatada bioloogilise mitmekesisuse jätkuv vähenemine ja võimaldada ELil võtta üleilmne juhtroll bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel ja taastamisel, mis on oluline tulevaste pandeemiate ennetamisel või nende mõju vähendamisel; edendada Euroopa metsastrateegia kiiret rakendamist; tagada asjakohaste mehhanismide kasutuselevõtt parimate tavade vahetamiseks ja levitamiseks;

| 11. | edendada toidu säästvat kohalikku tootmist strateegia „Talust taldrikule“ raames välja kuulutatud algatuste rakendamisel, säilitades seeläbi bioloogilise mitmekesisuse, pinnase, vee ja merekeskkonna ning tagades ELi põllumajandustootjatele hea sissetuleku, tagades samas põllumajandustootjatele õiglases turuseisundis õiglased turuhinnad, kohandades tootmist turu nõudlusele üldiselt siduval viisil, eriti turukriisi olukorras; tagada põllumajandustootjate ja maapiirkondade toetamine vajalike struktuurimuutuste tegemisel, et minna üle jätkusuutlikumatele toidusüsteemidele; |
| --- | --- |

11.

edendada toidu säästvat kohalikku tootmist strateegia „Talust taldrikule“ raames välja kuulutatud algatuste rakendamisel, säilitades seeläbi bioloogilise mitmekesisuse, pinnase, vee ja merekeskkonna ning tagades ELi põllumajandustootjatele hea sissetuleku, tagades samas põllumajandustootjatele õiglases turuseisundis õiglased turuhinnad, kohandades tootmist turu nõudlusele üldiselt siduval viisil, eriti turukriisi olukorras; tagada põllumajandustootjate ja maapiirkondade toetamine vajalike struktuurimuutuste tegemisel, et minna üle jätkusuutlikumatele toidusüsteemidele;

| 12. | koostada tegevuskava Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamiseks, mis aitab tugevdada ELi sotsiaalset mõõdet ja leevendada käimasoleva rohe- ja digipöörde mõju. Komitee rõhutab, et Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel on tugev territoriaalne komponent ning praegu ainult riiklikke keskmisi näitajaid kajastavat sotsiaalset tulemustabelit tuleks täiendada piirkondlike andmetega; |
| --- | --- |

12.

koostada tegevuskava Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamiseks, mis aitab tugevdada ELi sotsiaalset mõõdet ja leevendada käimasoleva rohe- ja digipöörde mõju. Komitee rõhutab, et Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel on tugev territoriaalne komponent ning praegu ainult riiklikke keskmisi näitajaid kajastavat sotsiaalset tulemustabelit tuleks täiendada piirkondlike andmetega;

| 13. | integreerida Euroopa sotsiaalõiguste samba rakenduskavasse Euroopa lastegarantii, et vähendada laste vaesust ja tõrjutust ELis; |
| --- | --- |

13.

integreerida Euroopa sotsiaalõiguste samba rakenduskavasse Euroopa lastegarantii, et vähendada laste vaesust ja tõrjutust ELis;

| 14. | uurida sotsiaalmajanduse potentsiaali ja koostada sotsiaalmajanduse tegevuskava, mis integreeriks selle põhimõtted Euroopa Liidu eri sotsiaal-majanduslikesse poliitikameetmetesse, aidates sellega kaasa rohelisele ja õiglasele üleminekule ning COVID-19-järgsele majanduse taastamise kavale, mille eesmärk on kõrvaldada lõhe hariduse, oskuste ja töökohtade vahel ning milles seatakse esikohale noorte töötus ja soolise tasakaalu edendamine; |
| --- | --- |

14.

uurida sotsiaalmajanduse potentsiaali ja koostada sotsiaalmajanduse tegevuskava, mis integreeriks selle põhimõtted Euroopa Liidu eri sotsiaal-majanduslikesse poliitikameetmetesse, aidates sellega kaasa rohelisele ja õiglasele üleminekule ning COVID-19-järgsele majanduse taastamise kavale, mille eesmärk on kõrvaldada lõhe hariduse, oskuste ja töökohtade vahel ning milles seatakse esikohale noorte töötus ja soolise tasakaalu edendamine;

| 15. | esitada stabiilsuse ja kasvu pakti ulatuslik reform, mis hõlmab riigi rahanduse jätkusuutlikkuse eesmärki ja koroonaviiruse kriisist saadud õppetunde; |
| --- | --- |

15.

esitada stabiilsuse ja kasvu pakti ulatuslik reform, mis hõlmab riigi rahanduse jätkusuutlikkuse eesmärki ja koroonaviiruse kriisist saadud õppetunde;

| 16. | aidata kaasata avaliku ja erasektori investeeringuid, millel võib olla konkreetne mõju reaalmajandusele kohalikul ja piirkondlikul tasandil, võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade eriolukorda; |
| --- | --- |

16.

aidata kaasata avaliku ja erasektori investeeringuid, millel võib olla konkreetne mõju reaalmajandusele kohalikul ja piirkondlikul tasandil, võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade eriolukorda;

| 17. | teha kiiresti ettepanek reformida põhjalikult Euroopa poolaastat ja ELi majanduse juhtimist läbipaistva, kaasava ja demokraatliku protsessi suunas. Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi tugev seos Euroopa poolaastaga muudab vajaduse reformide järele pakilisemaks, et vältida täiendavat tsentraliseerimist ja taastekavade ülalt-alla lähenemisviisi, seades selle asemel prioriteediks majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse liikmesriikide sees ja hulgas ning ELi jätkusuutlikuks taastumiseks vajalikud kvaliteetsed riiklikud investeeringud. Reformitud Euroopa poolaasta, kui üldine Euroopa majandusstrateegia, millega rakendatakse kogu ELis kestliku arengu eesmärke, peaks integreerima partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtted ning territoriaalse mõõtme, tuginedes komitee ettepanekule koostada käitumisjuhend, et kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused riiklikul tasandil ja Euroopa Regioonide Komitee Euroopa tasandil Euroopa poolaasta protsessi; |
| --- | --- |

17.

teha kiiresti ettepanek reformida põhjalikult Euroopa poolaastat ja ELi majanduse juhtimist läbipaistva, kaasava ja demokraatliku protsessi suunas. Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi tugev seos Euroopa poolaastaga muudab vajaduse reformide järele pakilisemaks, et vältida täiendavat tsentraliseerimist ja taastekavade ülalt-alla lähenemisviisi, seades selle asemel prioriteediks majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse liikmesriikide sees ja hulgas ning ELi jätkusuutlikuks taastumiseks vajalikud kvaliteetsed riiklikud investeeringud. Reformitud Euroopa poolaasta, kui üldine Euroopa majandusstrateegia, millega rakendatakse kogu ELis kestliku arengu eesmärke, peaks integreerima partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtted ning territoriaalse mõõtme, tuginedes komitee ettepanekule koostada käitumisjuhend, et kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused riiklikul tasandil ja Euroopa Regioonide Komitee Euroopa tasandil Euroopa poolaasta protsessi;

| 18. | tegeleda COVID-19 kriisi ajal ilmnenud Euroopa väärtusahelate haavatavusega; teha kindlaks nõrgimad lülid ja mitmekesistada ELi tarneahelate allikaid, et vähendada nende sõltuvust üksikutest riikidest, tugevdada jätkusuutlikul viisil Euroopa tööstusbaasi ja kindlustada ELi strateegilise tööstusautonoomia; luua klastripoliitika, mis oleks keskne osa ELi tööstuspoliitikast, mille eesmärk on aidata arendada Euroopas maailmatasemel klastreid, mis ühendavad piirkondlikke klastreid, võrgustikke ja ökosüsteeme; |
| --- | --- |

18.

tegeleda COVID-19 kriisi ajal ilmnenud Euroopa väärtusahelate haavatavusega; teha kindlaks nõrgimad lülid ja mitmekesistada ELi tarneahelate allikaid, et vähendada nende sõltuvust üksikutest riikidest, tugevdada jätkusuutlikul viisil Euroopa tööstusbaasi ja kindlustada ELi strateegilise tööstusautonoomia; luua klastripoliitika, mis oleks keskne osa ELi tööstuspoliitikast, mille eesmärk on aidata arendada Euroopas maailmatasemel klastreid, mis ühendavad piirkondlikke klastreid, võrgustikke ja ökosüsteeme;

| 19. | nõuda kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevate peatükkide paremat rakendamist ELi kaubanduslepingutes ning keskenduda kaubanduslepingute, sealhulgas Ühendkuningriigiga sõlmitava tulevase lepingu sotsiaal-majandusliku ja territoriaalse mõju parandamisele, esitades üksikasjalikumad valdkondlikud ja geograafilised analüüsid ning tugevdades ühtlasi vabakaubanduslepingutes kaubanduse ja kestliku arengu tingimusi; nõustub Euroopa Komisjoniga, et vaba, õiglane ja avatud kaubandus saab toimida ainult tugeva ja tõhusa Maailma Kaubandusorganisatsiooniga, ning toetab komisjoni kavatsust käivitada laiaulatuslik Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformialgatus; |
| --- | --- |

19.

nõuda kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevate peatükkide paremat rakendamist ELi kaubanduslepingutes ning keskenduda kaubanduslepingute, sealhulgas Ühendkuningriigiga sõlmitava tulevase lepingu sotsiaal-majandusliku ja territoriaalse mõju parandamisele, esitades üksikasjalikumad valdkondlikud ja geograafilised analüüsid ning tugevdades ühtlasi vabakaubanduslepingutes kaubanduse ja kestliku arengu tingimusi; nõustub Euroopa Komisjoniga, et vaba, õiglane ja avatud kaubandus saab toimida ainult tugeva ja tõhusa Maailma Kaubandusorganisatsiooniga, ning toetab komisjoni kavatsust käivitada laiaulatuslik Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformialgatus;

| 20. | tagada, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oleksid täielikult kaasatud partnerluslepingute ja programmide ettevalmistamisse ja rakendamisse aastateks 2021–2027; |
| --- | --- |

20.

tagada, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oleksid täielikult kaasatud partnerluslepingute ja programmide ettevalmistamisse ja rakendamisse aastateks 2021–2027;

| 21. | tagada, et ühtekuuluvusfondide ja riigiabi eeskirjade kasutamisel võimaldatav suurem paindlikkus, mida on vaja piirkondade, linnade ja maapiirkondade toetamiseks COVID-19 kriisist taastumisel, ei tooks kaasa võimu tsentraliseerimist ega jätaks kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ilma nende õigustest; |
| --- | --- |

21.

tagada, et ühtekuuluvusfondide ja riigiabi eeskirjade kasutamisel võimaldatav suurem paindlikkus, mida on vaja piirkondade, linnade ja maapiirkondade toetamiseks COVID-19 kriisist taastumisel, ei tooks kaasa võimu tsentraliseerimist ega jätaks kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ilma nende õigustest;

| 22. | kasutada ära ELi linnade tegevuskava ja uuendatud Leipzigi harta kogemusi, korraldades linnade kestliku arengu teemalise tippkohtumise; |
| --- | --- |

22.

kasutada ära ELi linnade tegevuskava ja uuendatud Leipzigi harta kogemusi, korraldades linnade kestliku arengu teemalise tippkohtumise;

| 23. | tugevdada nii renoveerimislaine ettepanekut kui ka 2018. aasta novembris vastu võetud linnade elamumajanduse partnerluse tegevuskava, et koostada Euroopa elamumajanduse tegevuskava, millega integreeritakse elamumajandus kõigisse seda mõjutavatesse ELi poliitikameetmetesse; |
| --- | --- |

23.

tugevdada nii renoveerimislaine ettepanekut kui ka 2018. aasta novembris vastu võetud linnade elamumajanduse partnerluse tegevuskava, et koostada Euroopa elamumajanduse tegevuskava, millega integreeritakse elamumajandus kõigisse seda mõjutavatesse ELi poliitikameetmetesse;

| 24. | teha ettepanek ühtse ja põhjaliku ELi maapiirkondade tegevuskava kohta, mis on suunatud eelkõige sageli tähelepanuta jäetud äärepoolsetele piirkondadele ning luua seeläbi tihedam side kodanikega, kes elavad maapiirkondades ja ja on seetõttu tsentraliseeritud valitsemissüsteemidest rohkem eraldatud. Alevike ja kogukondade taaselustamine aitaks ELil näidata üles konkreetset toetust ja tugevdada oma legitiimsust kohapeal; |
| --- | --- |

24.

teha ettepanek ühtse ja põhjaliku ELi maapiirkondade tegevuskava kohta, mis on suunatud eelkõige sageli tähelepanuta jäetud äärepoolsetele piirkondadele ning luua seeläbi tihedam side kodanikega, kes elavad maapiirkondades ja ja on seetõttu tsentraliseeritud valitsemissüsteemidest rohkem eraldatud. Alevike ja kogukondade taaselustamine aitaks ELil näidata üles konkreetset toetust ja tugevdada oma legitiimsust kohapeal;

| 25. | reageerida jõuliselt Euroopa turismi ees seisvatele probleemidele nii lühiajalise rahastamise kui ka pikaajalise kriisist taastumise strateegia kaudu, muutes turismi tulevikus vastupidavamaks ja jätkusuutlikumaks. Seega peab ühtekuuluvuspoliitika ELi pikaajalises eelarves aastateks 2021–2027 tagama kultuuri ja turismi potentsiaali parema kasutamise. Jätkuvalt keskendutakse majanduslikule konkurentsivõimele teadusuuringute ja innovatsiooni, digiülemineku ning Euroopa turismi tegevuskava kaudu; |
| --- | --- |

25.

reageerida jõuliselt Euroopa turismi ees seisvatele probleemidele nii lühiajalise rahastamise kui ka pikaajalise kriisist taastumise strateegia kaudu, muutes turismi tulevikus vastupidavamaks ja jätkusuutlikumaks. Seega peab ühtekuuluvuspoliitika ELi pikaajalises eelarves aastateks 2021–2027 tagama kultuuri ja turismi potentsiaali parema kasutamise. Jätkuvalt keskendutakse majanduslikule konkurentsivõimele teadusuuringute ja innovatsiooni, digiülemineku ning Euroopa turismi tegevuskava kaudu;

| 26. | rakendada ajakohastatud digiõppe tegevuskava, et võtta täielikult arvesse COVID-19 mõju ning hariduse ja koolituse uusi tingimusi. Tegevuskavast peaks saama ka kaugõppevahendite kiire arengu hoogustaja piirkondades, linnades ja maakohtades ning vähem arenenud piirkondades, eelkõige koolides, nii et digi- ja meediaoskustest saaks elukestva õppe lahutamatu osa ning tegevuskavast heade tavade jagamise platvorm nii Euroopa linnade ja piirkondade vahel kui ka kogu maailmas; |
| --- | --- |

26.

rakendada ajakohastatud digiõppe tegevuskava, et võtta täielikult arvesse COVID-19 mõju ning hariduse ja koolituse uusi tingimusi. Tegevuskavast peaks saama ka kaugõppevahendite kiire arengu hoogustaja piirkondades, linnades ja maakohtades ning vähem arenenud piirkondades, eelkõige koolides, nii et digi- ja meediaoskustest saaks elukestva õppe lahutamatu osa ning tegevuskavast heade tavade jagamise platvorm nii Euroopa linnade ja piirkondade vahel kui ka kogu maailmas;

| 27. | kaasata aktiivselt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi digitaalse ühtse turu lõpuleviimisse, rõhudes nende tähtsust kodanikele digiteenuste pakkumisel ning digitaristu loomisel ja haldamisel; tagada kestliku digiülemineku protsesside jälgimine ja mõõtmine Euroopa piirkondades ja linnades, keskendudes eelkõige linna- ja maapiirkondade vahelisele lõhele; |
| --- | --- |

27.

kaasata aktiivselt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi digitaalse ühtse turu lõpuleviimisse, rõhudes nende tähtsust kodanikele digiteenuste pakkumisel ning digitaristu loomisel ja haldamisel; tagada kestliku digiülemineku protsesside jälgimine ja mõõtmine Euroopa piirkondades ja linnades, keskendudes eelkõige linna- ja maapiirkondade vahelisele lõhele;

| 28. | pakkuda suuremat rahastamist ja laiemat haridust seoses digitaristu ja eelkõige 5G kiire ja tervikliku kasutuselevõtuga ELis, sealhulgas tulevase ELi taastefondi kaudu, tagades samal ajal kiirema lairibaühenduse ja vajalikud vahendid maa-, mägi- ja saarepiirkondades ning äärepoolseimates piirkondades demograafiliste probleemidega silmitsi seisvates piirkondades; |
| --- | --- |

28.

pakkuda suuremat rahastamist ja laiemat haridust seoses digitaristu ja eelkõige 5G kiire ja tervikliku kasutuselevõtuga ELis, sealhulgas tulevase ELi taastefondi kaudu, tagades samal ajal kiirema lairibaühenduse ja vajalikud vahendid maa-, mägi- ja saarepiirkondades ning äärepoolseimates piirkondades demograafiliste probleemidega silmitsi seisvates piirkondades;

| 29. | toetada Euroopa haridusruumi väljaarendamist 2025. aastaks tihedas koostoimes Euroopa teadusruumiga, et tagada kvaliteetne haridus ja koolitus ning võrdsus ja õiglus hariduses, reageerides demograafilistele muutustele ja ajude äravoolule; kaasata komitee tulevaste haridus- ja koolitusmeetmete kavandamisse ja rakendamisse, samuti Euroopa ajakohastatud oskuste tegevuskava ja digiõppe tegevuskava rakendamisse; |
| --- | --- |

29.

toetada Euroopa haridusruumi väljaarendamist 2025. aastaks tihedas koostoimes Euroopa teadusruumiga, et tagada kvaliteetne haridus ja koolitus ning võrdsus ja õiglus hariduses, reageerides demograafilistele muutustele ja ajude äravoolule; kaasata komitee tulevaste haridus- ja koolitusmeetmete kavandamisse ja rakendamisse, samuti Euroopa ajakohastatud oskuste tegevuskava ja digiõppe tegevuskava rakendamisse;

| 30. | esitada teaduspõhine hinnang COVID-19 mõju kohta demograafilistele muutustele ning tagada, et tulevased otsused oleksid kohandatud kohalikele vajadustele ja iseärasustele; |
| --- | --- |

30.

esitada teaduspõhine hinnang COVID-19 mõju kohta demograafilistele muutustele ning tagada, et tulevased otsused oleksid kohandatud kohalikele vajadustele ja iseärasustele;

| 31. | seada prioriteediks toetus organisatsioonidele, sealhulgas mittetulundusühendustele, samuti VKEdele, kunstnikele ning kultuuri- ja loomesektori töötajatele, kes on COVID-19 puhangu tõttu eriti kannatanud. ELi kultuurivaldkonna praeguse strateegilise raamistiku parandamisel ja järgmises programmis „Loov Euroopa“ tuleks erilist tähelepanu pöörata Euroopa rikkaliku kultuurimaastiku ning piirkondlike ja kohalike iseärasuste ja pärandi tugevdamisele ja kaitsmisele; |
| --- | --- |

31.

seada prioriteediks toetus organisatsioonidele, sealhulgas mittetulundusühendustele, samuti VKEdele, kunstnikele ning kultuuri- ja loomesektori töötajatele, kes on COVID-19 puhangu tõttu eriti kannatanud. ELi kultuurivaldkonna praeguse strateegilise raamistiku parandamisel ja järgmises programmis „Loov Euroopa“ tuleks erilist tähelepanu pöörata Euroopa rikkaliku kultuurimaastiku ning piirkondlike ja kohalike iseärasuste ja pärandi tugevdamisele ja kaitsmisele;

| 32. | tagada, et liidu kriisijärgne abi kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele jõuaks kohalike kogukondadeni ning kaasaks ja võimestaks piisavalt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kellel on oluline roll ELi osaluse demokraatliku legitiimsuse tagamisel nendes riikides; rõhutada ja käsitleda samal ajal jätkuvalt ohte, mis kaasnevad demokraatia aluseid õõnestava kohalike struktuuride kaaperdamisega; |
| --- | --- |

32.

tagada, et liidu kriisijärgne abi kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele jõuaks kohalike kogukondadeni ning kaasaks ja võimestaks piisavalt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kellel on oluline roll ELi osaluse demokraatliku legitiimsuse tagamisel nendes riikides; rõhutada ja käsitleda samal ajal jätkuvalt ohte, mis kaasnevad demokraatia aluseid õõnestava kohalike struktuuride kaaperdamisega;

| 33. | suurendada ELi toetust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja nende ühenduste vajadustele partnerriikides, eelkõige Vahemere lõunapiirkonna partnerriikides ja idapartnerluse riikides, et anda detsentraliseerimisreformidele uut hoogu ja parandada tulemusi valitsemissektoris ning suurendada ELi poliitikast saadava kasu nähtavust partnerriikide territooriumidel ja valitsemistasanditel. See peaks hõlmama idapartnerluse avaliku halduse kooli loomist, nagu on kavandatud ühisteatises idapartnerluse poliitika kohta pärast 2020. aastat; |
| --- | --- |

33.

suurendada ELi toetust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja nende ühenduste vajadustele partnerriikides, eelkõige Vahemere lõunapiirkonna partnerriikides ja idapartnerluse riikides, et anda detsentraliseerimisreformidele uut hoogu ja parandada tulemusi valitsemissektoris ning suurendada ELi poliitikast saadava kasu nähtavust partnerriikide territooriumidel ja valitsemistasanditel. See peaks hõlmama idapartnerluse avaliku halduse kooli loomist, nagu on kavandatud ühisteatises idapartnerluse poliitika kohta pärast 2020. aastat;

| 34. | aidata kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele, sealhulgas kaasates aktiivselt partnerriikide kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning toetades vastastikust koostööd partnerluse ja solidaarsuse vaimus, pidades eelkõige silmas COVID-19 pandeemia ja selle ohjeldamise meetmete ränka üleilmset mõju; |
| --- | --- |

34.

aidata kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele, sealhulgas kaasates aktiivselt partnerriikide kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning toetades vastastikust koostööd partnerluse ja solidaarsuse vaimus, pidades eelkõige silmas COVID-19 pandeemia ja selle ohjeldamise meetmete ränka üleilmset mõju;

| 35. | kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia rakendamisse ja järelevalve teostamisse ning lisada sellesse vastupanuvõime suurendamise meetmed ja vahendid, et võidelda COVID-19 kriisi tagajärgedega soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; |
| --- | --- |

35.

kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia rakendamisse ja järelevalve teostamisse ning lisada sellesse vastupanuvõime suurendamise meetmed ja vahendid, et võidelda COVID-19 kriisi tagajärgedega soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas;

| 36. | kasutada Euroopa tulevikku käsitlevat konverentsi õigeaegse võimalusena pidada koos kodanike ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega arutelu ühelt poolt ELi kui projekti üle, mis põhineb sellistel põhiväärtustel nagu demokraatia, põhiõigused ja õigusriik, ning teiselt poolt kehtiva institutsioonilise raamistiku vajalike muudatuste üle, et parandada selle tõhusust ja legitiimsust ning Euroopa projekti omaksvõttu kodanike seas; |
| --- | --- |

36.

kasutada Euroopa tulevikku käsitlevat konverentsi õigeaegse võimalusena pidada koos kodanike ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega arutelu ühelt poolt ELi kui projekti üle, mis põhineb sellistel põhiväärtustel nagu demokraatia, põhiõigused ja õigusriik, ning teiselt poolt kehtiva institutsioonilise raamistiku vajalike muudatuste üle, et parandada selle tõhusust ja legitiimsust ning Euroopa projekti omaksvõttu kodanike seas;

| 37. | kaasata komitee ning riikide ja piirkondade parlamendid, millel on seadusandlikud volitused, täielikult Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi kõikidesse organitesse, muutes protsessi kodanikele võimalikult lähedaseks; teha komiteega koostööd, et luua kohalike ja piirkondlike omavalitsuste abiga kodanikega peetava alalise ja struktureeritud dialoogi katsemudel, mis võimaldaks kahesuunalist suhtlemist kodanike ja ELi institutsioonide vahel ja mis võiks hiljem aidata parandada ELi otsustusprotsessi pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

37.

kaasata komitee ning riikide ja piirkondade parlamendid, millel on seadusandlikud volitused, täielikult Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi kõikidesse organitesse, muutes protsessi kodanikele võimalikult lähedaseks; teha komiteega koostööd, et luua kohalike ja piirkondlike omavalitsuste abiga kodanikega peetava alalise ja struktureeritud dialoogi katsemudel, mis võimaldaks kahesuunalist suhtlemist kodanike ja ELi institutsioonide vahel ja mis võiks hiljem aidata parandada ELi otsustusprotsessi pikas perspektiivis;

| 38. | teha suuremaid jõupingutusi väärinfo vastu võitlemiseks, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil, toetades sõltumatuid faktikontrollijaid, meediapädevust ja kvaliteetset ajakirjandust, rõhutades ühtlasi, et väärinfo vastu võitlemist ei tohi kasutada tsensuuri kehtestamise või sõnavabaduse piiramise ettekäändena; |
| --- | --- |

38.

teha suuremaid jõupingutusi väärinfo vastu võitlemiseks, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil, toetades sõltumatuid faktikontrollijaid, meediapädevust ja kvaliteetset ajakirjandust, rõhutades ühtlasi, et väärinfo vastu võitlemist ei tohi kasutada tsensuuri kehtestamise või sõnavabaduse piiramise ettekäändena;

| 39. | võtta vastu terviklik rände-, integratsiooni- ja varjupaigapoliitika lähenemisviis, mille aluseks on põhiliste inimõiguste, subsidiaarsuse ja solidaarsuse põhimõtete ning ELi ja tema liikmesriikide rahvusvaheliste kohustuste austamine; tagada paremad ühised jõupingutused ELi välispiiride kaitsmiseks ning tugevdada ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse vastast võitlust koostöös ELi partneritega ning päritolu- ja transiidiriikidega; tugevdada toetust kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kellel on oluline roll integratsioonipoliitikas; |
| --- | --- |

39.

võtta vastu terviklik rände-, integratsiooni- ja varjupaigapoliitika lähenemisviis, mille aluseks on põhiliste inimõiguste, subsidiaarsuse ja solidaarsuse põhimõtete ning ELi ja tema liikmesriikide rahvusvaheliste kohustuste austamine; tagada paremad ühised jõupingutused ELi välispiiride kaitsmiseks ning tugevdada ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse vastast võitlust koostöös ELi partneritega ning päritolu- ja transiidiriikidega; tugevdada toetust kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kellel on oluline roll integratsioonipoliitikas;

| 40. | jätkata edukat koostööd komiteega parema õigusloome valdkonnas ja aktiivse subsidiaarsuse põhimõtte edendamisel, eelkõige ELi poliitika rakendamise läbivaatamise piirkondlike keskuste võrgustiku (RegHub) algatuse ja selle uue rolli kaudu tulevikukindluse platvormis ning toetades komiteed RegHub 2.0 arendamisel, et ta saaks veelgi tõhusamalt anda õigeaegset tagasisidet, mis põhineb kasutajate kogemustel ELi poliitika rakendamisest kohalikul ja piirkondlikul tasandil; kinnitada ja täpsustada neid põhimõtteid tulevases paremat õigusloomet käsitlevas teatises; |
| --- | --- |

40.

jätkata edukat koostööd komiteega parema õigusloome valdkonnas ja aktiivse subsidiaarsuse põhimõtte edendamisel, eelkõige ELi poliitika rakendamise läbivaatamise piirkondlike keskuste võrgustiku (RegHub) algatuse ja selle uue rolli kaudu tulevikukindluse platvormis ning toetades komiteed RegHub 2.0 arendamisel, et ta saaks veelgi tõhusamalt anda õigeaegset tagasisidet, mis põhineb kasutajate kogemustel ELi poliitika rakendamisest kohalikul ja piirkondlikul tasandil; kinnitada ja täpsustada neid põhimõtteid tulevases paremat õigusloomet käsitlevas teatises;

| 41. | võtta arvesse Euroopa Komisjoni tulevast tööprogrammi käsitlevaid arutelusid, mis toimusid piirkondlikes parlamentides pärast Euroopa Komisjoni subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse rakkerühma järeldusi ning komitee ja Euroopa Liidu Piirkondlike Seadusandlike Kogude Konverentsi (CALRE) algatatud katseprojekti. |
| --- | --- |

41.

võtta arvesse Euroopa Komisjoni tulevast tööprogrammi käsitlevaid arutelusid, mis toimusid piirkondlikes parlamentides pärast Euroopa Komisjoni subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse rakkerühma järeldusi ning komitee ja Euroopa Liidu Piirkondlike Seadusandlike Kogude Konverentsi (CALRE) algatatud katseprojekti.

Komitee teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ELi institutsioonidele ja ELi nõukogu eesistujariikidele.

Brüssel, 2. juuli 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 440 final.

1

---

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 139. istungjärk Interactio rakenduse kaudu (hübriidistungid), 30.6.2020–2.7.2020

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 324/21

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Vabakaubanduslepingute rakendamine kohalikust ja piirkondlikust perspektiivist“

(2020/C 324/04)

| Raportöör: | Michael MURPHY (IE/EPP), Tipperary krahvkonnanõukogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele vabakaubanduslepingute rakendamise kohta 1. jaanuar 2018 – 31. detsember 2018
  COM(2019) 455 final |

Raportöör:

Michael MURPHY (IE/EPP), Tipperary krahvkonnanõukogu liige

Viitedokument:

Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele vabakaubanduslepingute rakendamise kohta 1. jaanuar 2018 – 31. detsember 2018

COM(2019) 455 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | väljendab heameelt komisjoni iga-aastase aruande üle vabakaubanduslepingute rakendamise kohta; peab seda oluliseks sammuks suurema läbipaistvuse saavutamiseks ja ka tõhusaks vahendiks, et anda avalikkusele objektiivset taustteavet ELi läbiräägitavate kaubanduslepingute kohta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et ELi kaubanduspoliitikal on märkimisväärne potentsiaal ELi eesmärkide saavutamiseks, eelkõige seoses jätkusuutliku majanduskasvu, kestliku arengu eesmärkide rakendamise, tööhõive, töökohtade loomise ja investeeringutega ELis. Samas mõistab komitee aga, et COVID-19 kriis on suur šokk Euroopa ja maailma majandusele ning moonutab Euroopa VKEde võimalusi maailmakaubanduses. Kaubanduse peadirektoraadi hiljutise uuringu kohaselt väheneb maailmakaubandus 2020. aastal oodatavalt 10–16 %. EL 27 puhul prognoositakse EL 27st välja toimuva ekspordi vähenemist 9–15 %, mis vastab asjaomase ekspordi vähenemisele 282–470 miljardi euro ulatuses (1); |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et 36 miljonit ELi töökohta sõltub ekspordist väljapoole ELi ja neist töökohtadest 13,7 miljonil tegutsevad naised; et aastatel 2000–2017 suurenes 66 % selliste ELi töökohtade arv, mis on seotud ekspordiga ülejäänud maailma – see tähendab, et lisandus 14,3 miljonit ekspordiga seotud töökohta; ning et kaupade ja teenuste müügist ülejäänud maailma sõltuva ELi tööhõive osakaal kogu tööhõives suurenes 10,1 %-lt 2000. aastal 15,3 %-le 2017. aastal; (2) märgib murega, et ILO hinnangul kaob 2020. aastal COVID-19 pandeemia tagajärjel ainuüksi Euroopas 12 miljonit töökohta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab vaba, eeskirjadel põhineva rahvusvahelise kaubanduse tähtsust, millest saavad kasu kõik kaubanduspartnerid; kutsub komisjoni üles jätkuvalt kaitsma ELi kaubandushuve ja võitlema kasvava protektsionismiga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et ELi vabakaubanduslepingute mõju ilmneb piirkondlikul tasandil. Seepärast nõuab komitee, et komisjon annaks talle ajakohast teavet ning võtaks läbirääkimiste varases etapis arvesse kaubanduse võimalikku kohalikku ja piirkondlikku mõju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | leiab, et vabakaubanduslepingud tuleb kohandada VKEdele sobivaks, nii nagu VKEd peavad kohanema vabakaubanduslepingutega; rõhutab sellega seoses kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli vabakaubanduslepingute VKEdele selgitamisel kohapeal; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab kõigi valitsustasandite ühist vastutust tagada üleilmastumisest tuleneva kasu õiglane jaotamine ja negatiivse mõju leevendamine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on mures, et WTO nõuetele mittevastavate meetmete ulatuslik kasutamine ja uued diskrimineerivad mittetariifsed kokkulepped tekitavad liigse vastastikuse regulatiivse koormuse, nii et neist on maailmakaubanduses saamas uus normaalsus; leiab, et olemasolevaid ELi toetusprogramme ja nende järelevalvet tuleb kooskõlas ELi konkurentsieeskirjadega uuesti hinnata, et toetada koormuse vähendamise kaudu piirkondi, mida kaubandussõjad on negatiivselt mõjutanud; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab tervitatavaks asjaolu, et komisjon moodustas 22. detsembril 2017 ELi kaubanduslepingute eksperdirühma eesmärgiga suurendada ELi kaubanduspoliitikas läbipaistvust ja kaasatust; märgib, et ükski rühma 28 eksperdist (3) ei esinda kohalikku või piirkondlikku omavalitsust ega selle liitu; kutsub komisjoni üles säilitama kaubanduslepingute eksperdirühma praegusel kujul oma uuel ametiajal ja jätma alles komitee positsiooni vaatlejana. Kui eksperdirühma üldine struktuur muutub, nõuab komitee, et teda kutsutakse osalema liikmena; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt, et 29–31 % ELi kaubandusest on hõlmatud sooduskaubanduslepingutega; |
| --- | --- |

10.

COVID-19 pandeemiaga seotud soovitused

| 11. | tunnustab komisjoni kavatsust käivitada kaubanduspoliitika läbivaatamise menetlus, mille tulemuseks on uus strateegia aasta lõpuks. Komitee kutsub siiski komisjoni üles tagama, et läbivaatamise käigus pööratakse hoolikalt tähelepanu vabakaubanduslepingute rakendamisele liikmesriikide piirkondades ja linnades; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et COVID-19 pandeemia tõi välja, et maailma majandused on omavahel tihedalt seotud ning kriisi ajal ei suuda ükski riik oma vajadusi üksi katta. Seepärast kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles jätkama tööd WTO reformimisel, et tagada õiglane, avatud ja eeskirjadel põhinev ülemaailmne kaubandussüsteem. Komitee märgib samuti, et ülemaailmse konkurentsi moonutamise korral peab EL täielikult rakendama oma kaubanduse kaitsevahendeid ja töötama välja uued vahendid turgu moonutavate kolmandate riikide tavade käsitlemiseks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon jätkaks tööd välistoetuste põhjustatud konkurentsimoonutuste käsitlemiseks ühtsel turul. Sellega seoses ootab komitee komisjoni valget raamatut välistoetustega tegelemise vahendi kohta. Sellekohased edusammud on eriti olulised, et tagada ELi ettevõtetele võrdsed võimalused sellistes valdkondades nagu riigihange; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et lõppkokkuvõttes on piirkonnad ja nende valitsused kriisi eesliinil, tegeledes selle tervise- ja majandusmõjudega; on seetõttu veendunud, et EL peab tegema jõupingutusi elutähtsate seadmete strateegiliste varude loomiseks, et valmistada piirkondi ette tulevasteks pandeemiateks. Komitee tunneb sellega seoses heameelt komisjoni avatud strateegilise autonoomia käsituse üle, mille eesmärk on mitmekesistada ülemaailmseid tarneahelaid ja tuua tagasi teatav osa kriitilise tähtsusega toodete tootmisest; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunneb heameelt 27. mail esitatud uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku, sealhulgas uue algatuse REACT-EU ja Euroopa Liidu taasterahastu ajutise tugevdamise üle. Sellega seoses tervitab komitee ühtekuuluvuspoliitikale eraldatud lisavahendeid, mida saab kasutada kriisi majandusliku mõju vastu võitlemiseks, sealhulgas investeeringute ja likviidsuse pakkumisega mõjutatud VKEdele kohapeal, iseäranis kõige enam kannatanud sektorites. See tagab võimalikult paljude ettevõtete ja töökohtade päästmise; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunnustab mitmete ELi rahastamisprogrammide, sealhulgas InvestEU kohaldamise lihtsustamist COVID-19 kriisi valguses. Komitee nõuab siiski tungivalt, et Euroopa Komisjon jätkaks rahastamise kättesaadavuse parandamist paljude programmide raames ka pärast pandeemiat, et võimaldada Euroopa VKEdel muuta digiülemineku ja CO2 heite vähendamise meetodid kasumlikeks võimalusteks luua kestlikku majanduskasvu ja töökohti; |
| --- | --- |

16.

Kaubanduslepingute täieliku potentsiaali ärakasutamine – piirkondade ja ettevõtjate väljavaated

| 17. | nõustub täielikult komisjoniga, et ELi ettevõtjad saavad vabakaubanduslepingutest kasu ainult juhul, kui neil on lepingute sisu kohta asjakohane teave ja nad mõistavad nende toimimist praktikas; rõhutab vajadust kaasata piirkondade esindajad vabakaubanduslepingute paremaks rakendamiseks tehtavatesse jõupingutustesse; rõhutab sel eesmärgil, kui tähtis on luua vabakaubanduslepingute rakendamise tegevuskavad, mis on kohandatud igale liikmesriigile, nende asjaomastele piirkondadele ja piirkondlikele ärihuvidele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib murelikult, et keerukad päritolureeglid ja haldusvormid, mida ELi kaubanduspartnerid ELi ettevõtjatele soodustuste andmiseks nõuavad, samuti sooduspäritolu keeruline tõendamine paistab olevat ELi VKEde jaoks ebaproportsionaalne, sest neil ei ole sama palju vahendeid kui suurtel ettevõtjatel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kordab oma pikaajalist seisukohta, et tulevased ELi kaubanduslepingud ei tohi takistada ühegi tasandi valitsust pakkumast, toetamast või reguleerimast avalikke teenuseid ega takistada neid laiendamast üldsusele pakutavate teenuste valikut; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et VKEd ekspordivad enamasti peamiselt ühtse turu piires (4) ja umbes pool VKEdest müüvad oma kaupa ELi 28 liikmesriigist väljapoole; (5) märgib samuti, et VKEde eksport on tugevalt koondunud: kuus liikmesriiki moodustavad üle kahe kolmandiku ELi VKEde ekspordist (6); |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et komitee ja Eurochambresi hiljutise uuringu kohaselt tuleb tõhusaks kaubanduseks teha järgmist (7):






  a) | tegeleda ELi vabakaubanduslepingutega seotud teadmistelüngaga, andes praktilist teavet selle kohta, kuidas VKEd saavad konkreetset vabakaubanduslepingut praktikas kasutada, ning teavitades äriringkondi piirkondlikul ja kohalikul tasandil paremini (koolitused, seminarid, õpikojad, rändkampaaniad jne); |
| --- | --- | --- |

21.

a)

tegeleda ELi vabakaubanduslepingutega seotud teadmistelüngaga, andes praktilist teavet selle kohta, kuidas VKEd saavad konkreetset vabakaubanduslepingut praktikas kasutada, ning teavitades äriringkondi piirkondlikul ja kohalikul tasandil paremini (koolitused, seminarid, õpikojad, rändkampaaniad jne);

| b) | parandada ettevõtjate ja VKEde toetamiseks kättesaadavate tasuta vahendite kasutajasõbralikkust ning üldsuse teadlikkust nende olemasolust; |
| --- | --- |

b)

parandada ettevõtjate ja VKEde toetamiseks kättesaadavate tasuta vahendite kasutajasõbralikkust ning üldsuse teadlikkust nende olemasolust;

| c) | tegeleda päritolureeglite ja tolliprotseduuride keerukusega ja sidususe puudumisega; |
| --- | --- |

c)

tegeleda päritolureeglite ja tolliprotseduuride keerukusega ja sidususe puudumisega;

| d) | võtta kiiresti kasutusele tasuta veebipõhine päritolureeglite kalkulaator, mis tagab ELi VKEde parema esmase toetuse, et orienteeruda ELi kaubanduslepingutes sisalduvate eeskirjade keerukuses; |
| --- | --- |

d)

võtta kiiresti kasutusele tasuta veebipõhine päritolureeglite kalkulaator, mis tagab ELi VKEde parema esmase toetuse, et orienteeruda ELi kaubanduslepingutes sisalduvate eeskirjade keerukuses;

| 22. | on seisukohal, et paremini tuleb levitada teavet rahvusvahelise kaubanduse toimimise kohta, eriti liikmesriikide ja nende kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil, kellel on võtmeroll tänu sellele, et neil on VKEde kohta teadmised ja nad asuvad neile lähemal; tunnistab seega komitee ja Euroopa Komisjoni võimalust teha süsteemset koostööd, et levitada asjakohast teavet ja arendada asjaomaseid interaktiivseid vahendeid, näiteks päritolureeglite kalkulaator VKEdele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunneb heameelt, et komisjoni töö kaht andmebaasi – turulepääsu andmebaasi ja kaubanduse kasutajatuge – koondava veebiportaali loomisel edeneb hästi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunneb lisaks heameelt olemasolevate vahendite üle, mida Euroopa Komisjon kasutab, et edendada ja toetada ELi VKEsid nende rahvusvahelistumise püüdlustes, nii et nad oleksid üleilmselt konkurentsivõimelisemad, ning rõhutab vajadust tagada, et nende vahendite rakendamisel kasutataks alt üles lähenemisviisi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | peab muret tekitavaks komisjoni aruandes esitatud lahendamata küsimusi kaubanduspartneritega, eelkõige asjaolu, et ELi toodetel on jätkuvalt takistusi juurdepääsul mitmetele partnerriikide turgudele. Esmatähtsaks tuleks pidada tehniliste standardite vastastikust mittebürokraatlikku tunnustamist; |
| --- | --- |

25.

Tuleb tagada, et maailmamajanduses osalemine ei põhjustaks ebavõrdsust ELi piirkondade vahel

| 26. | on seisukohal, et kuigi vabakaubanduslepingutega kaasneb üldine majanduskasv, avaldavad need mõningatele majandussektoritele ja nende asukohapiirkondadele tõenäoliselt negatiivset mõju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toetab komisjoni seisukohta, et ELi kaubanduslepingutel on suur potentsiaal ELi põllumajandustoodete ekspordi jaoks, kuid on mures, et Mercosuriga sõlmitud kaubanduslepingu jätkusuutlikkuse mõjuhinnangut käsitleva vahearuande eelnõus märgitakse, et ELi põllumajandusele ja maapiirkondadele avaldub eeldatavasti negatiivne mõju. Komitee nõuab samuti, et Mercosuri lepingut hinnataks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi suhtes. Sellega seoses peaks ELi ja Mercosuri vabakaubanduslepingu ratifitseerimine sõltuma meetmetest, millega pööratakse langusele Brasiilia Amazonase metsade raadamise praegune rekordtase; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et komitee ja Eurochambresi koostöös korraldatud uuringust vabakaubanduslepingute rakendamise kohta ilmnes, et ELi kaubanduslepingute jõustumisel on välisettevõtjate tugevnev konkurentsisurve piirkondade jaoks samuti üks tähelepanuväärsemaid probleeme (8); |
| --- | --- |

28.

| 29. | toonitab sarnaselt Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringuga (9), mis põhineb mõne liikmesriigi kaubavoogude analüüsil, et piirkondade eksporditulemused on positiivses ja tugevas korrelatsioonis SKPga ning et kaubandus on tugevalt koondunud üksikutesse piirkondadesse igas analüüsitud liikmesriigis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuletab meelde, et komisjon tunnistas üleilmastumise territoriaalselt ebaühtlast mõju aruteludokumendis üleilmastumise ohjamise kohta ja aruteludokumendis ELi rahanduse tuleviku kohta, rõhutades, et kuigi üleilmastumisega seotud kasu on laiaulatuslik, jäävad kulud kohaliku tasandi kanda; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et eespool kirjeldatud ebavõrdsuse kaotamiseks on vaja kogu ELi hõlmavat vastust, et ükski inimene ega piirkond ei jääks kõrvale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on kindlalt veendunud, et territoriaalse mõju hindamine võib olla võimas vahend, et varases etapis määratleda ja kvantifitseerida kaubanduslepingute võimalikke asümmeetrilisi mõjusid Euroopa piirkondadele, andes seega asjaomastele piirkondadele võimaluse töötada mõjuga toimetulemiseks välja sobiv avalik poliitika; peab seda usaldusväärse, läbipaistva ja tõenduspõhise kaubanduspoliitika kujundamise oluliseks elemendiks; |
| --- | --- |

32.

| 33. | juhib erilist tähelepanu ühtekuuluvuspoliitika rollile, et parandada ELi piirkondade konkurentsivõimet sihipäraste investeeringute kaudu, mis on kohandatud konkreetse piirkonna vajadustele esmatähtsates valdkondades, nagu võrgutaristu, teadusuuringud ja innovatsioon, VKEd, IT teenused, keskkonna- ja kliimameetmed, kvaliteetsed töökohad ja sotsiaalne kaasatus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | võttes arvesse kindlaid tõendeid piirkondlike iseärasuste kohta rahvusvahelises kaubanduses, rõhutab komitee, et kui EL kavatseb kaubandust veelgi liberaliseerida, on oluline, et igale märkimisväärsele algatusele selles valdkonnas eelneksid mõjuhinnangud, milles uuritakse võimalikku mõju riigi ja ennekõike kohalikule ja piirkondlikule tasandile; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tunnustab asjaolu, et komisjon tegi oma 2020. aasta mai Euroopa taastekavas ettepaneku tugevdada oma hädaabivahendeid, sealhulgas Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF), ja muuta need paindlikumaks, et vahendeid saaks vajaduse korral kiiresti ja ulatuslikult kasutusele võtta. Komitee ootab, et komisjon esitaks kiiresti oma ettepaneku ja kordab (10) selles kontekstis, et eelmine EGFi ettepanek rahastamisperioodiks 2021–2027 nägi ette suhteliselt kõrged abikõlblikkuse künnised (vähemalt 250 koondamist) (11) ja väikese eelarve – 225 miljonit eurot aastas; |
| --- | --- |

35.

Kaubanduspoliitika kui kestlikkuse suurendamise peamine vahend

| 36. | on kindlalt veendunud, et kaubanduspoliitikal on oluline roll, et tagada üleilmastumise hea majanduslik, sotsiaalne, territoriaalne ja keskkonnamõju inimestele ja ettevõtetele Euroopas ja mujal; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tuletab meelde, et Eurobaromeetri 2019. aasta eriuuringu (12) kohaselt on suurenenud nende vastajate osakaal, kes väljendavad muret rahvusvahelise kaubanduse tekitatud negatiivse keskkonnamõju pärast. Samas uuringus leiti, et üha enam vastajaid usub, et nad ei saa rahvusvahelisest kaubandusest selle keskkonnamõju tõttu kasu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tuletab meelde, et rohelisse kokkuleppesse tuleb koondada nii kaubanduspoliitika kui ka majandus-, õigus- ja konkurentsipoliitikaga seotud ulatuslikud jõupingutused, et parandada keskkonda ja seada kõrged keskkonnaeesmärgid tööstusele tervikuna; |
| --- | --- |

38.

| 39. | leiab, et kasvuhoonegaaside heite ülekandumisega tegelevat mehhanismi võiks kasutada konkurentsitingimuste ühtlustamiseks; märgib siiski, et selle meetmega tuleb tasakaalustada keskkonna, kaubanduse ja õiglusega seotud probleeme, et vältida survemeetmeid ELi liikmesriikidest pärit ekspordi vastu, mis kahjustavad seeläbi ELi tööstust; |
| --- | --- |

39.

| 40. | toetab kindlalt komisjoni 15 punktist koosnevat tegevuskava, mis on oluline vahend, et muuta tõhusamaks kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevad peatükid, mis on kõigis nüüdisaegsetes ELi kaubanduslepingutes. Seda saab siiski rakendada üksnes asjakohaste klauslitega, mis võimaldavad jätkusuutlikkuse nõudeid jõustada ja kontrollida ja nende mittejärgimise eest karistada; |
| --- | --- |

40.

| 41. | seoses küsimusega, kas kaubandust ja kestlikku arengut käsitleva peatüki sätte rikkumine peaks kaasa tooma kaubanduslikke tagajärgi, toetab seisukohta, et tuleb ette näha karistusmehhanismid neile riikidele, kes tegelevad kõlvatu konkurentsiga, näiteks hoidudes kõrvale ILO põhistandarditest või jätkusuutlikkuse standarditest; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevaid peatükke tuleb ELi kaubanduslepingutes paremini rakendada leebete meetmete ning ELi ja liikmesriikide diplomaatiliste vahendite parema kasutamise abil; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab lisaks, et ELi kaubanduslepingud sisaldaksid rangeid eeskirju ebakorrektsete või kuritahtlike siirdehindade ja börsil noteeritud äriühingute maksudest kõrvalehoidumise kohta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | jagab seisukohta, et tänu kaubanduse ja kestliku arengu peatükkidele saab kaubanduse kaudu parandada selliseid tingimusi nagu inimväärne töö, keskkonnakaitse ja võitlus kliimamuutuste vastu, et saavutada kolmandates riikides tõhusad ja jätkusuutlikud poliitilised muutused (13); märgib samal ajal aga, et need probleemid tulenevad oma olemuselt riigi põhiseadusliku korra kohastest demokraatlikest protsessidest; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tunneb sellega seoses heameelt komisjoni otsuse üle nimetada ametisse kaubandusvaldkonna juhtiv järelevalveametnik, kes jälgib tähelepanelikult ELi kaubanduslepingutes sätestatud kliima-, keskkonna- ja töökaitse rakendamist, ning on veendunud, et järelevalveametnik loob kindlad suhtluskanalid kodanikuühiskonna ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama, et järelevalveametnikule eraldatakse oma eesmärkide saavutamiseks piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

45.

| 46. | viitab sellega seoses siiski Euroopa Regioonide Komitee uuringule „ELi kaubandusläbirääkimiste demokraatlik mõõde: kodanike ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll ja vastutus“, milles rõhutatakse, et ainuüksi teabe kättesaadavusest ei piisa, et tagada läbipaistev ja kaasav protsess. Pigem tuleb pöörata rohkem tähelepanu riikliku ja kohaliku tasandi mehhanismidele, mille eesmärk on tagada juurdepääs kõnealusele teabele. Eelkõige rõhutavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, et sageli puuduvad ametlikud mehhanismid dialoogiks kaubanduspoliitika eest vastutavate riikliku tasandi esindajatega ning see puudus on veelgi tajutavam ELi tasandil; |
| --- | --- |

46.

| 47. | on samal ajal veendunud, et ELi kaubanduspoliitika ei tohiks kahjustada ELi arenguabi jõupingutusi kolmandates riikides, ning nõuab tasakaalustatud lähenemisviisi vabakaubandusele, kui tegu on ebakindlama majandusega riikidega; tuletab meelde nii vaba kui ka ausa kaubanduse tähtsust, rõhutades vaesuse vähendamise potentsiaali piirkondadevahelise ja -sisese majandusliku lõimumise kaudu. Komitee nõuab suuremat poliitilist sidusust rahvusvahelises kaubanduses ja arengus ning võtab teadmiseks ELi ülemineku rahvusvaheliselt arenguabilt võrdsema partnerluse lähenemisviisile; |
| --- | --- |

47.

Erakordse arengu negatiivse mõju leevendamine konkreetsetele sektoritele ja piirkondadele

| 48. | kutsub kõiki peamisi institutsioonilisi osalejaid üles pöörama erilist tähelepanu olemasolevatele kaubandussidemetele ELi 27 liikmesriigi piirkondade ja Ühendkuningriigi vahel, mis määravad suurel määral kindlaks Ühendkuningriigi väljaastumise mõju nende riikide majandusele. Tuleb luua asjakohased meetmed nende sektorite ja piirkondade jaoks, millele avaldub eriti kahjulik mõju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pooldab Euroopa Komisjoni 3. veebruaril 2020. aastal nõukogule esitatud soovitusi alustada läbirääkimisi Ühendkuningriigiga uue partnerluse loomiseks; leiab, et Euroopa Komisjon peab tagama, et läbirääkimiste tulemusel sõlmitavas lepingus kaitstakse ELi huve; |
| --- | --- |

49.

| 50. | viitab Euroopa Regioonide Komitee Hispaania delegatsiooni seisukohavõtule (14) ja väljendab kahetsust, et Ameerika Ühendriikide otsus kehtestada Euroopa toodetele lisatariifid summas 7,496 miljardit USA dollarit vastumeetmena abile, mida EL ja teatavate liikmesriikide valitsused andsid Airbusi õhusõidukite tootjatele, mõjutab peamiselt ELi liikmesriikides toodetud põllumajandustooteid ja põllumajanduslikke toiduaineid; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et USA terasetariifid on põhjustanud märkimisväärseid kaubavahetuse häireid kolmandatest riikidest pärit terasetoodete puhul, mis sisenevad üha ulatuslikumalt Euroopa turule. ELi kaitsemeetmete tõhusust terasesektoris tuleks terasetööstuse ebasoodsat majanduskeskkonda silmas pidades uuesti hinnata, et vältida edasist kahju omamaistele teraseettevõtjatele. Kõnealuse hindamise käigus tuleks sõnaselgelt käsitleda tariifikvootide seniste suurendamiste tühistamist; |
| --- | --- |

51.

Võrdsete võimaluste tagamine ELi ettevõtjatele eeskirjadel põhinevas kaubandussüsteemis

| 52. | tuletab meelde, et sanktsioonidele, mille EL on kehtestanud kolmandatele riikidele mitmesugustel geopoliitilistel põhjustel, mis ei ole kaubandusega seotud, kehtestatakse vastusanktsioonid, mis tabavad ebaproportsionaalselt mõnda piirkonda, millel on kõnealustes kolmandates riikides väljakujunenud kaubandussidemed; on seisukohal, et tuleb tagada õige tasakaal kompensatsioonimeetmete võtmise ja konkurentsi säilitamise vahel ja et ELi toetusprogrammid tuleb ümber hinnata, et toetada kaubandussõdadest kahjustatud piirkondi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | juhib tähelepanu hiljutistele nõudmistele jõulisema ELi kaubanduspoliitika järele, mis kaitseks tehnoloogiaid, ettevõtjaid ja turge väljastpoolt tulevate ebaausate kaubandustavade eest. Komitee on seisukohal, et EL vajab ennetavamat kaubanduspoliitikat, mis oleks valmis kaitsma oma ettevõtjaid asjakohaste tasakaalustavate meetmete abil, mis peaksid sammu väärtusahela hiljutise arenguga, ning siduva õigusraamistiku abil kaubanduskonfliktide korral; kiidab heaks ELi toetuse mitmepoolsusele ja WTO reformimise ideed, samuti komisjoni ennetava hoiaku ummikseisu suhtes seoses WTO apellatsioonikoguga, st vahepealsed apellatsioonikokkulepped Kanada ja Norraga; |
| --- | --- |

53.

| 54. | märgib siiski, et kuigi võib põhjendatult eeldada, et ükski riik ei suuda end üleilmastumisest isoleerida, ilma et sellega kaasneksid tohutud kulud, on mitmepoolse kaubandussüsteemi kokkuvarisemise oht reaalne ja seega peab EL kaaluma varuplaani; |
| --- | --- |

54.

| 55. | toetab kindlalt komisjoni ettepanekut muuta jõustamismäärust, et võimaldada komisjonil võtta vastumeetmeid olukordades, kus partner takistab vaidluse jõudmist punkti, kus sellekohane luba võidakse anda; |
| --- | --- |

55.

| 56. | jagab seisukohta, et EL peab minema üle ründevahenditele, et tagada vastastikkus ja võidelda protektsionismi vastu juurdepääsul kolmandate riikide hanketurgudele; |
| --- | --- |

56.

| 57. | peab seetõttu kahetsusväärseks, et institutsioonidevahelistel läbirääkimistel rahvusvaheliste hangete instrumenti (15) käsitleva läbivaadatud ettepaneku üle, mille komisjon esitas 2016. aastal, ei ole tehtud edusamme. |
| --- | --- |

57.

Brüssel, 2. juuli 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/may/tradoc_158764.pdf.

1

(2)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/november/tradoc_157516.pdf.

2

(3)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156487.pdf.

3

(4)  Euroopa Parlamendi uuringuteenistus „CETA implementation: SMEs and regions in focus“, uuring korraldati komitee taotlusel, 18. november 2019, kättesaadav aadressil https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_IDA(2019)644179.

4

(5)  Eurobaromeetri kiiruuring nr 421 „Internationalisation of Small and Medium-sized Enterprises“, oktoober 2015.

5

(6)  Belgia, Hispaania, Itaalia, Madalmaad, Saksamaa ja Ühendkuningriik.

6

(7)  Eurochambresi ja komitee uuring „Implementation of Free Trade Agreements – challenges and opportunities for businesses and regions“, https://cor.europa.eu/en/events/Documents/ECON/Survey_Note_CoR-Eurochambres_Survey_15_November_2019.pdf.

7

(8)  Euroopa Regioonide Komitee ja Eurochambresi uuring vabakaubanduslepingute rakendamise kohta, august–oktoober 2019.

8

(9)  Euroopa Parlamendi uuringuteenistus „Interactions between trade, investment and trends in EU industry: EU regions and international trade“, uuring korraldati komitee taotlusel, 27. oktoober 2017, kättesaadav aadressil http://www.europarl.europa.eu/thinktank/et/document.html?reference=EPRS_STU(2017)608695.

9

(10)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus, milles käsitletakse aruteludokumenti üleilmastumise ohjamise kohta, raportöör: Micaela Fanelli, vastu võetud 10. oktoobril 2017.

10

(11)  Iseäranis arvestades, et USA vastavas programmis (Trade Adjustment Assistance – TAA) ei ole kehtestatud koondamiste miinimummäära, mis tuleb saavutada.

11

(12)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2246.

12

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/ip_19_6294.

(13)  Euroopa Parlament „Free trade or geo-economics? Trends in world trade“, ELi välispoliitika peadirektoraadi välissuhete poliitikaosakond, september 2019.

13

(14)  Euroopa Regioonide Komitee Hispaania delegatsiooni seisukohavõtt, milles käsitletakse kaubandusvaidluste ning põllumajandustoodetele ja põllumajanduslikele toiduainetele kehtestatud uute tariifide mõju ELi kohalikule ja piirkondlikule majandusele https://cor.europa.eu/et/news/Pages/US-tariffs-on-EU-agri-food-products.aspx.

14

(15)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/march/tradoc_157728.pdf.

15

---

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 324/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 324/28

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Veepoliitika raamdirektiivi, põhjaveedirektiivi, keskkonnakvaliteedi standardite direktiivi ja üleujutuste direktiivi toimivuskontroll“

(2020/C 324/05)

| Raportöör: | Kujawy-Pomorze vojevoodkonna vanem Piotr CAŁBECKI (EPP/PL) |
| --- | --- |
| Viitedokumendid: | SEC(2019) 438
  SWD(2019) 439
  SWD(2019) 440 |

Raportöör:

Kujawy-Pomorze vojevoodkonna vanem Piotr CAŁBECKI (EPP/PL)

Viitedokumendid:

SEC(2019) 438

SWD(2019) 439

SWD(2019) 440

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

A.   Sissejuhatavad märkused

| 1. | peab tervitatavaks veepoliitika raamdirektiivi ja üleujutuste direktiivi toimivuskontrolli õigeaegset elluviimist kooskõlas veepoliitika raamdirektiivi artikli 19 lõikega 2, kus sätestatakse et „[k]omisjon vaatab käesoleva direktiivi üle hiljemalt 19 aastat pärast selle jõustumist ning esitab vajalikud muudatusettepanekud“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et vesi on kõige olulisem ühine hüve ning piiratud ressurss, mida tuleb kaitsta ja kasutada säästvalt nii kvaliteedi kui ka kvantiteedi suhtes. Selle kaitse ja majandamine ületab piirkondlikke ja riigipiire, arvestades et 60 % ELi vesikondadest ulatub ühe liikmesriigi territooriumist kaugemale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et veest sõltuvad ELi sektorid toodavad aastas 3,4 triljonit eurot, mis moodustab 26 % ELi aastasest kogulisandväärtusest, ning annavad tööd ligikaudu 44 miljonile inimesele. Komitee märgib samal ajal murega, et hinnanguliselt on ainult 40 % Euroopa pinnaveest heas ökoloogilises seisundis ja ainult 38 % heas keemilises seisundis (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab COVID-19 pandeemiat arvesse võttes reovee paremat steriliseerimist, suuremaid uuringuid reovee (käimlareovee ja musta vee) parema säilitamise kohta ning looduspõhiste lahenduste laialdasemat kasutuselevõttu, et kõrvaldada kõik epidemioloogilised ohud vee kvaliteedile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et vesi on keskkonna ja inimkonna eksistentsi hädavajalik osa. Liikmesriikide kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on keskne roll nii järelevalves kui ka ennetus- ja parandusmeetmete võtmises, et saavutada ja tagada vee hea kvaliteet. Linnad ja piirkonnad on vee ja kanalisatsiooni üldise kättesaadavuse kui põhiõiguse tagamisel eestvedajad. On oluline tegeleda puuduliku oskusteabe, liigse bürokraatia ja mitmetasandilise lähenemisviisi puudumisega, millel on negatiivne mõju tõhususele ning mis võib muuta võimatuks heade tavade kasutamise kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu vee tähtsusele nende Euroopa kodanike jaoks, kes otsustasid pühendada ühe esimestest Euroopa kodanikualgatusest ELi veepoliitikaga seotud probleemide lahendamisele. See toimivuskontroll tuleneb ka komisjoni kohustustest seoses Euroopa kodanikualgatusega „Right2Water“, (2) mille eesmärk on parandada veele ja kanalisatsioonile juurdepääsu; |
| --- | --- |

6.

B.   Toimivuskontrolli järeldused

| 7. | võtab teadmiseks toimivuskontrolli järeldused, et direktiivid täidavad enamasti oma eesmärki ja et neid on võimalik teataval määral täiustada. Direktiivide tulemusena on paranenud veekogude kaitse ja üleujutusriskide juhtimine. Asjaolu, et veepoliitika raamdirektiivi eesmärke ei ole veel täielikult saavutatud, on peamiselt tingitud pigem ebapiisavast rahastamisest, aeglasest rakendamisest ja keskkonnaeesmärkide vähesest integreerimisest valdkondlikku poliitikasse kui mis tahes puudustest õigusaktides; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et toimivuskontrolli käigus tehti kindlaks, et kemikaalide valdkonda on võimalik parandada ja saavutada selles paremaid tulemusi. Kuigi leidub tõendeid selle kohta, et veepoliitika raamdirektiivi, keskkonnakvaliteedi standardite direktiivi ja põhjaveedirektiivi abil on keemiline reostus ELi vetes vähenenud, juhitakse analüüsis tähelepanu kolmele valdkonnale, kus praegune õigusraamistik ei ole optimaalne: riiklikud erinevused (kohalike saasteainete loeteludes) ja maksimaalsed piirväärtused; prioriteetsete ainete loetelud (aeganõudev protsess); ning asjaolu, et keskkonnakvaliteedi standardite direktiivis ja põhjaveedirektiivis hinnatakse inimestele ja keskkonnale avalduvat ohtu peamiselt üksikute ainete alusel, jättes kõrvale segude kombineeritud mõju, ja käsitletakse seetõttu vaid väikest osa keskkonnas leiduvatest ainetest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et joogiveevarude kvaliteet on endiselt ohus; peab seega kahetsusväärseks, et toimivuskontrollis ei keskenduta veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 toimimisele ja rakendamisele. Selle artikli eesmärk on hoida ära joogivee võtmiseks kasutatavate veekogude kvaliteedi halvenemine ja vähendada joogivee tootmiseks vajalike veepuhastustoimingute ulatust. Joogivee-ettevõtjad peaksid käitlemiskulude vähendamiseks saama kasutada hea kvaliteediga veevarusid. Komitee kutsub komisjoni ja kaasseadusandjaid üles tagama ranged kvaliteedi- ja ohutusnõuded ning poliitiline sidusus seoses uuesti sõnastatud joogivee direktiiviga, sealhulgas selle sätetega vee kättesaadavuse kohta (3); |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab pettumust selle üle, et toimivuskontrollis ei ole põhjalikumalt analüüsitud Weseri (4) kohtuasja käsitleva Euroopa Kohtu otsuse mõju. Veepoliitika raamdirektiivi artikli 4 lõikes 1 sätestatud halvenemise ärahoidmise ja parandusklauslite ning artikli 4 lõigetes 4–7 sätestatud erandiklauslite kohaldamine tekitab õiguslikku ebakindlust nii käitajate kui ka ametiasutuste seas. Eelkõige on vaja täiendavalt analüüsida, kuidas see mõjutab meetmeid, mis kaitsevad keskkonda (nt reoveepuhastusjaamad) või aitavad kaasa kliimapöördele ning energia ja ressursside haldamisele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et kuna erandid kehtivad praegu enam kui poolele Euroopa veekogudest, on 2027. aastaks edukate tulemuste saavutamisega seotud probleemid kergelt öeldes märkimisväärsed ja tõenäoliselt neid 2027. aastaks seatud tähtajaks ei saavutata. Komitee toonitab seega, et jõupingutusi, vahendeid ning veepoliitika raamdirektiivi rakendamist ja jõustamist tuleb oluliselt suurendada ja tõhustada; komitee rõhutab asjaolu, et veepoliitika raamdirektiivi kohast veekogude kaitset tuleb jätkata ka pärast 2027. aastat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles täiendama hindamist nende liikmesriikide kogemustega, kes kohaldavad veepoliitika raamdirektiivi kooskõlas Weseri kohtuasjas tehtud otsuses sätestatud põhimõtetega. On murettekitav, et mitmes riigis ei rakendata direktiivi piisaval määral, kuid see ei ole põhjus jätta tähelepanuta õiguslikud probleemid, mis on tekkinud direktiivi nõuetekohasel rakendamisel; |
| --- | --- |

12.

C.   Poliitikavaldkondade sidusus: veepoliitika raamdirektiiv ja teised ELi õigusaktid

| 13. | nõuab vee suhtes vähem kapseldunud mõtlemist ning kõigi omavahel seotud ELi õigusaktide suuremat sidusust ja kooskõlastamist, eelkõige seoses kliimamuutuste, ringmajanduse ja uute saasteainetega. Kliimamuutustele vastupanuvõimeline veemajandus tuleks integreerida kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse ning sätestada veepoliitika raamdirektiivis selge ja kaugeleulatuv eesmärk nii kliimamuutuste leevendamise kui ka nendega kohanemise kohta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab veepoliitika raamdirektiivi ja üleujutuste direktiivi seotust teiste poliitikavaldkondadega, milles kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll, näiteks põllumajandus, energiatootmine, ennekõike hüdroenergia (ja energiavarustus), vee termiline kasutamine kütte- ja jahutussüsteemides, veetransport, inimeste tervis, turism ning asulareovee puhastamise direktiivi ja nitraadidirektiivi rakendamine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab sellega seoses heameelt asulareovee puhastamise direktiivi kui Euroopa reoveeteenuse keskse samba samaaegse hindamise üle, milles saadi toimivuskontrolliga sarnaseid tulemusi: vaja on tõhusat ja tulemuslikku kehtivate õigusaktide rakendamist, mis tooks olulist ühiskondlikku ja keskkondlikku kasu. Komitee peab siiski kahetsusväärseks, et hindamisel ei analüüsitud asulareovee puhastamise direktiivi tõhusust seoses tööstusreovee juhtimisega kogumissüsteemidesse ja asulareoveepuhastitesse. Samuti peab komitee kahetsusväärseks, et puudub õiguslik analüüs selle kohta, kuidas sidususe puudumine veepoliitika raamdirektiivi artikli 4 ning asulareovee puhastamise direktiivi artiklite 10 ja 7 ning artikli 2 lõike 9 vahel mõjutab Euroopa kõige tõhusamaid reoveepuhasteid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab lisaks, et liikmesriigid käsitlevad fosforit ja eutrofeerumist erinevalt, ning ergutab püüdlema asulareovee puhastamise direktiivi ja veepoliitika raamdirektiivi suurema sidususe poole; |
| --- | --- |

16.

| 17. | peab oluliseks, et Euroopa Komisjon jõustaks rangemalt õiguslikke kohustusi veekeskkonnale avalduva surve vallas, näiteks nitraadidirektiivist ja asulareovee puhastamise direktiivist tulenevaid kohustusi. Suurt tähelepanu tuleks pöörata kahjulikele mikrosaasteainetele, sealhulgas mikroplastile ja ravimitele, kuna reoveepuhastites kasutatavad praegused tehnoloogiad ei suuda mikrosaasteaineid täielikult kõrvaldada; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et intensiivne põllumajandus on üks peamisi pinna- ja põhjavett mõjutavaid survetegureid, sealhulgas veevõtmine ning reostus, mida tekitavad pestitsiidid, väetised ja kariloomadele manustatavatest antibiootikumidest pärit ravimijäägid. Järgmises ühises põllumajanduspoliitikas tuleb täielikult arvesse võtta põllumajandustegevuse mõju veele ja soodustada üleminekut veesõbralikumatele tavadele. Lahendused võivad hõlmata ettepanekuid, mille eesmärk on laiendada toetuste saamiseks keskkonnanõuetele vastavuse tingimusi kõigile veepoliitika raamdirektiivi sätetele, edendades ökokavade kaudu ökoloogilisemat põllumajandust ning soodustades dialoogi ja parimate tavade vahetamist, milles osalevad aktiivselt vee-ettevõtjad, asjaomased vabaühendused ja põllumajandustootjad; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde, et vesi on hästitoimiva biosfääri, biotootlikkuse ja vastuvõtuvõime peamine tegur ning et see mõjutab paljude eri majandussektorite, eelkõige põllumajandus-, energiatootmis- ja tööstusvaldkonna tegevust ning on sellest mõjutatud. Käimasolevad või tulevased arutelud praeguses õigusloometsüklis on suurepärane võimalus tagada, et vesi ja veepoliitika raamdirektiivi üldeesmärgid lisatakse teisi sektoreid hõlmavasse poliitikasse. Komitee rõhutab, et Euroopa rohelises kokkuleppes on määratletud kaugeleulatuvad eesmärgid vähendada ressursside kasutamist, saastet ja mürgisust. Seepärast peaksid sellised strateegiad nagu uus ringmajanduse tegevuskava, nullsaaste tegevuskava, uus bioloogilise mitmekesisuse strateegia ja strateegia „Talust taldrikule“ selgelt hõlmama veepoliitika raamdirektiivi eesmärke täieliku poliitilise sidususe saavutamiseks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab taaskasutusele suunatud vee põllumajanduslikuks niisutuseks kasutamise võimalust, et vähendada veepuudust, toetada kliimamuutustega kohanemist ja edendada ringmajandust. Peab sellega seoses tervitatavaks nõukogu ja Euroopa Parlamendi määruse (vee taaskasutuse miinimumnõuete kohta) vastuvõtmist ning kordab oma seisukohta vee taaskasutuse kohta, nagu on väljendatud vastavas arvamuses (5); |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni üles looma täielikult toimiva seiresüsteemi, et koguda korrapäraselt ajakohastatud mõõdetud andmeid pestitsiidijääkide kohta keskkonnas (eriti mullas ja vees), võttes aluseks eduka kogemuse maakasutuse raamuuringu (LUCAS) mullaseire süsteemi vallas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunnustab komisjoni 13. jaanuari 2020. aasta otsust keelata neonikotinoidil põhineva pestitsiidi tiaklopriidi, mis tekitab keskkonnaprobleeme, eelkõige seoses selle mõjuga põhjaveele, ning mida Euroopa Toiduohutusamet peab inimeste tervisele ohtlikuks; samuti nõuab ka glüfosaadi keelustamist ja sellist ühist põllumajanduspoliitikat, mis toetab pestitsiidide kasutamise lõpetamist; |
| --- | --- |

22.

D.   Järgmised sammud ELi veekogude hea seisundi saavutamiseks

| 23. | rõhutab tungivalt, et veepoliitika raamdirektiivist on saanud oluline verstapost veevarude parandamisel Euroopas ja võrdluspunkt teistele maailmajagudele. Arvestades aga viimase 20 aasta jooksul esile kerkinud probleeme (kliimamuutused, mikroplast, ravimid, kemikaalid, antibiootikumid jne) ja uusi lahendusi (uued tehnoloogiad ja metoodikad) ning pidades silmas kestliku arengu eesmärke ja Euroopa rohelist kokkulepet, tuleb veepoliitika raamdirektiivi kiiresti ajakohastada; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab sellega seoses üleminekut biosfääri evolutsioonilisele (suurendades inimeste teadlikkust sellest, et biosfäär on alati olnud pidevas muutumises) ja ökosüsteemipõhisemale (sealhulgas valgalade kestlikkus ja CO2-heite vähendamine) käsitusele ning ökoloogiliste protsesside, sealhulgas vee-, süsiniku-, lämmastiku- ja fosforitsüklite paremat mõistmist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et uue käsituse kontekstis tuleks igat valgala pidada ainulaadseks nn Platoni superorganismiks, kus geomorfoloogia, kliima, ökosüsteemid (inimese muundatud ja looduslikud osad) ja inimtegevuse eri vormid mõjutavad veeringlust ja ökoloogilist seisundit. Seda ei tuleks käsitleda mitte ainult julgeoleku ja vahendite seisukohast, vaid eelkõige kui viisi, kuidas tagada kõigile jätkusuutlik tulevik, tervis ja hea elukvaliteet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab soovi, et toimivuskontrolli järeldustest tulenevalt kiireneb valdkondadevaheliste, ühendavate paradigmade ja seotud innovaatiliste lahenduste väljaarendamine, et saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe raames saastevaba õhk, vesi ja pinnas. Komitee peab hädavajalikuks säilitada ja taastada jõgede, järvede, märgalade ja suudmealade bioloogiline mitmekesisus ning hoida ära ja vähendada üleujutustest põhjustatud kahjusid; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab veepoliitika raamdirektiivi uue tervikliku mõõtme loomist, milles ühendatakse üleujutuste ja põua ennetamise ning valgalade kestlikkuse suurendamiseks võetavad meetmed (lähtudes ökohüdroloogilisest käsitusest, mis hõlmab viit elementi: vesi, bioloogiline mitmekesisus, kliimamuutustele vastupanuvõime, ühiskonnale pakutavad ökosüsteemi teenused ja muud mõjutegurid, ennekõike kultuuripärand ja haridus); |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab vajadust töötada välja ja rakendada parimaid juhtimistavasid ja uuenduslikke tehnoloogiaid mikrosaasteainetest, sealhulgas pestitsiididest, antibiootikumidest, mikroplastist ja muudest ohtlikest ainetest tuleneva saaste vähendamiseks. Komitee toonitab, et saastega tuleb tegeleda selle tekkekohas tervikliku lähenemisviisi abil, mis tugineb kodanike teadlikule osalusele ja milles on oma koht kõigil osalejatel ning milles eelistatakse kõige õiglasemaid ja kulutõhusamaid lahendusi. Lahendusi tuleb kohandada kohalikele oludele, tegeledes rakendamata jätmise tagajärgedega, ja need peavad vastama selgelt kindlaksmääratud vajadustele ja pikaajalistele kaalutlustele, selle asemel et tugineda lihtsatele tehnoloogilistele lahendustele, nagu on rõhutatud Euroopa Komisjoni toimivuskontrollis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni veeallikate mitmekesistamise valdkonnas, et tagada veega kindlustatus, eelkõige Euroopa linnades, mis meelitavad ligi üha rohkem kodanikke, ning piirkondades, mida mõjutavad üha enam pikad põuaperioodid; |
| --- | --- |

29.

| 30. | teeb ettepaneku rakendada kiiresti uuenduslikke vahendeid, et saavutada Euroopa valgalade hea ökoloogiline seisund, näiteks ökohüdroloogilised looduspõhised lahendused (vt UNESCO maailma veevarude arengu aruanne „Nature-Based Solutions for Water“). Komitee juhib tähelepanu sellele, et ökohüdroloogilised looduspõhised lahendused aitavad parandada kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise seisukohast hüdrotehnilise taristu tõhusust, eriti põllumajandus- ja linnamaastikel, ning suurendada vee, bioloogilise mitmekesisuse, ühiskonnale pakutavate ökosüsteemi teenuste, kliimamuutustele vastupanuvõime, kultuuri ja hariduse potentsiaali muuta valgalad kestlikumaks mitmemõõtmelise käsituse abil (6). Samuti edendab see terviklikku lähenemisviisi, soodustades valdkondadevahelist, kestlikkust käsitlevat teadust ja haridust; |
| --- | --- |

30.

| 31. | juhib tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega reoveepuhastusjaamadele, millel on pidevalt raskusi tõhususe perioodilise vähenemisega, ning soovitab kasutada ökohüdroloogilisi looduspõhiseid lahendusi, nagu järjestikuse setitamise biofiltratsiooni süsteem saasteainete sisalduse järsu kasvu ärahoidmiseks, et saavutada magevee ökosüsteemide hea ökoloogiline seisund; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et hiljutise ülemaailmse veehindamisaruande kohaselt kasutatakse ainult 5 % veemajandusega seotud investeeringute puhul ökohüdroloogilisi looduspõhiseid lahendusi, kuigi nende osakaal peaks olema suurem. Hajureostus ja linnade sademevesi moodustavad peaaegu 50 % valgala kogureostusest (põllumajandus-, maastiku- ja linnaalade sademeveest ning transporditaristu aladest tulenev hajureostus ning hajureostuse tõttu tekkiv fosfori- ja lämmastikukoormus, nt Läänemeres). Ökohüdroloogilised looduspõhised lahendused leevendavad neid kõige tõhusamalt. See tähendab, et ökohüdroloogilisi looduspõhiseid lahendusi tuleb kohaldada kümme korda sagedamini kui praegu, et leevendada saaste mõju, peamiselt nende ökohüdroloogiliste looduspõhiste lahenduste abil, mida viiakse ellu ökohüdroloogiliste põhimõtete raames; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et kliimamuutuste suureneva mõju tõttu tuleks üleujutuste direktiiv lõimida veepoliitika raamdirektiiviga, et suurendada põhjavee taastumist, jõeorgude vee hoidmise kaudu lammidel ja poldrite abil ning ümbritsevate järvede ja märgalade veetaseme taastamist. Komitee toonitab, et valgalade veehoidmisvõime suurendamine on väga oluline, kuna vesi suurendab bioloogilise tootlikkuse stimuleerimise kaudu süsiniku kogunemist ja toitainete ringlust, hoides seega ära toitainete lekkimise vette ja atmosfääri ning eutrofeerumise ja mürgiste vetikate õitsemise; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et ühine põllumajanduspoliitika, nitraadidirektiiv ja taimekaitsevahendite määrus tuleks ühtlustada veepoliitika raamdirektiiviga, et vähendada hajureostust (lämmastik ja fosfor), mis on viimasel ajal põhjustanud 20–50 % järvede, veehoidlate ja rannikualade toitainekoormusest. Piirkondades, kuhu on tööstuslik loomakasvatus koondunud, tundub selle eesmärgi saavutamine keeruline, kui ühises põllumajanduspoliitikas ja liikmesriikide poliitikas ei võeta – kooskõlas rohelise kokkuleppe eesmärkidega ning bioloogilise mitmekesisuse ja „Talust taldrikule“ strateegiaga – kohustust seda liiki loomakasvatust märkimisväärselt vähendada. Kaasa aitaks ka see, kui rajada väga tõhusad maismaa ja vee ökotoonid ehk siirdealad, mis tekitaksid denitrifikatsiooni ja toimiksid geokeemiliste tõketena. Komitee rõhutab, et põllumajandusmaastiku mitmekesisemaks muutmine (maismaa-veekogu ökotoonid, puuread ja kaitsehekid) vähendab tugevatest tuultest põhjustatud veekadu mullast ning hoiab ära ka orgaanilise aine ja süsiniku kao. Seega tuleks biomajanduse strateegiasse lisada nii need meetodid kui ka muud maastiku veehoidmisvõime suurendamise meetmed. See võib märkimisväärselt suurendada süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist, mis on üks rohelise kokkuleppe prioriteete; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et kuna sademevesi linnapiirkondades võib tekitada 10–20 % valgalade toitainereostusest, saab seda mõju – iseäranis uutes elamurajoonides – tõhusalt leevendada odavamate täiustatud ökohüdroloogiliste looduspõhiste lahendustega, näiteks järjestikuste setitamise ja biofiltrimise süsteemidega ja hübriidsüsteemidega, mis ühendavad traditsioonilise hüdrotehnilise taristu ökohüdroloogiliste looduspõhiste lahendustega. See tuleks kooskõlastada meetmetega, mis kohandavad ehitatud keskkonda muutuva kliimaga. Võimaluse korral tuleks lahendusi kohaldada ka olemasolevate elamurajoonide suhtes; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et oma arvamuses ühise põllumajanduspoliitika reformi kohta teeb komitee ettepaneku lisada järgmisse ühisesse põllumajanduspoliitikasse (2027. aastaks) viis mõõdetavat keskkonnaeesmärki, sealhulgas garantii, et 100 % pinna- ja põhjaveest vastab eranditult nitraadidirektiivi nõuetele; |
| --- | --- |

36.

| 37. | juhib tähelepanu sellele, et asjaomastes veemajanduskavades sisalduvate meetmete rakendamise ajakava on liiga lühike, kuna keskkonnameetmed võivad võtta palju kauem aega kui kuus aastat. Sellest tulenevalt soovitab komitee pikendada programmitööperioode vähemalt kahe täiendava perioodi võrra aastani 2039 ning innustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi arendama uuenduslikke pikaajalisi projekte (7); |
| --- | --- |

37.

| 38. | on seisukohal, et mõnede liikmesriikide veemajanduskavades ja riiklikes kavades puuduvad sageli lahendused väikese üleujutusohuga asulatele, seega ei ole võimalik teha mis tahes ehitustöid, sealhulgas renoveerimistöid üleujutuste vastu kindlustamiseks. Sellega seoses peaksid komisjon ja tema ametid rohkem toetama liikmesriikide ametiasutusi teostatavate lahenduste leidmisel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab vajadust suurema sidususe järele veepoliitika raamdirektiivi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ (8) (millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks kooskõlas ELi keskkonnaeesmärkidega) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (9) (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) vahel, et tõhustada järelevalvet ja teha seejärel kindlaks parimad meetmed. Ohtlikud kemikaalid tuleb peatada nende tekkekohas ja tootjate vastutust turule viidavate keemiliste ainete eest tuleb suurendada; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab, et uuritaks veekogude kasutamist rohelise kokkuleppe rakendamisel, eelkõige vetikakasvanduste potentsiaali looduslike süsinikdioksiidi kogujatena ning CO2-neutraalsete energiaallikate ja loomatoiduna; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on seisukohal, et läbivaadatud veepoliitika raamdirektiivi lahutamatu osa peaks olema kestliku arengu tegevuskava 2030 ja ÜRO 17 kestliku arengu eesmärgi rakendamine; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles paremini siduma veepoliitika raamdirektiivi kohalike ja piirkondlike territoriaalsete iseärasustega. Arvestades et kohalikud ja piirkondlikud künklikud ja mägised territooriumid on võrdlemisi haavatavad kliimamuutuste ja sealsete pidevalt muutlike olude tõttu – eriti Apenniini mäestiku jõgede puhul –, ei täida sellist liiki veekogude jaoks kindlakstehtud parameetrid (ja arvatavasti järelevalvemeetodid) piisavalt seatud eesmärke. Selle tulemuseks on liigitus, milles alahinnatakse nende kvaliteeti isegi inimtegevuse surve puudumise korral, ja seda asjaolu süvendavad veelgi kliimamuutused; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub komisjoni üles aitama suurendada rakendamise potentsiaali linnades ja piirkondades kogu ELis, laiendades olemasolevaid parimate tavade ja oskusteabe jagamise platvorme ning pakkudes rahastamisvahendeid, et toetada uuenduslike meetodite ja süsteemsete lahenduste ülekandmist piirkondade vahel; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on veendunud, et veekogude kultuurilist, ajaloolist ja sotsiaalset mõõdet arvesse võttes tuleks ulatusliku kohaldamisalaga veepoliitika raamdirektiivi kasutada valdkondadevahelise koostöö ja läbipaistvuse edendamiseks ning kodanike kui huvitatud isikute mõjuvõimu suurendamiseks, et nad saaksid otsustusprotsessis avaldada oma arvamust, sealhulgas kõiki keskkonnateenuseid hõlmavate majanduslike aspektide kohta, mitte ainult veevarustuse ja -käitlusega seotud aspektide kohta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab seega kooskõlas hea valitsemistavaga, et töötataks välja metoodika korrapäraseks dialoogiks kõigi asjaomaste sidusrühmade, otsustajate, ühiskonna organisatsioonide ja teadlaste (harrastusteadus) vahel, et suurendada nende osalemist uuenduslike lahenduste väljatöötamises ja rakendamises; |
| --- | --- |

45.

| 46. | innustab riikide, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi, kelle valduses on riigi omandis olevad veevarustussüsteemid, osalema algatuses „Water Erasmus“, mis võimaldab tehnilistel töötajatel külastada teiste liikmesriikide partnerasutusi ja õppida nende veemajandustavadest. Selliseid vahetusi ja muid algatusi, nagu tehnilised seminarid, tuleks rohkem korraldada, sest need annavad võimaluse suurendada teadlikkust ja suutlikkust, edendada dialoogi ja õppida lahendustest; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub komisjoni üles võtma kasutusele kõik vahendid, et vältida igasugust veevarude raiskamist ja tagada veevoolu reguleerivate rajatiste nõuetekohane hooldamine; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni üles tuletama kõigile riigi- ja kohalikele asutustele meelde, et vesi on oluline avalik hüve, ning rakendama selles mõttes paremini veehinna kujundamise poliitikat kooskõlas veepoliitika raamdirektiivi artiklis 9 sätestatud kulude katmise põhimõttega ning osutama kodumajapidamistele, põllumajandusele ja tööstusele kui veekasutajatele, ning soovitama kasutada veevarude kokkuhoidmiseks tariifimeetmeid, nagu suvetariifid või mitmetariifne tarbimine. Lisaks tuleks täielikult kohaldada põhimõtet, et saastaja maksab, kasutades selleks jätkusuutlikke rahastamisvahendeid, nagu laiendatud tootjavastutus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, et üleilmsete veevarude kahanemine tekitab ülemaailmses mastaabis lünki, mis võivad põhjustada piirkondlikke ja ülemaailmseid konflikte. Selle vältimiseks on väga oluline jagada uusi paradigmasid, uusi metoodikaid ja uusi süsteemseid lahendusi kogu maailmas, eelkõige piirkondades, kus veevarud on piiratud, näiteks Aafrikas ja Lähis-Idas. Komitee teeb komisjonile ettepaneku uurida koostöövõimalusi UNESCO valitsustevahelise hüdroloogiaprogrammiga, et tugevdada Euroopa eestvedajarolli vee jätkusuutlikkuse saavutamisel kogu maailmas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nõuab veeallikate kaitse jõustamist ka ELi kandidaatriikides ja ühinevates riikides. |
| --- | --- |

50.

Brüssel, 2. juuli 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Euroopa Keskkonnaagentuuri aruanne nr 7/2018, lk 6.

1

(2)  https://europa.eu/citizens-initiative/water-and-sanitation-are-human-right-water-public-good-not-commodity_et.

2

(3)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud) (COM/2017/ 753 final – 2017/0332(COD)).

3

(4)  Euroopa Liidu Kohtu pressiteade https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2015-07/cp150074en.pdf

4

Euroopa Liidu Kohtu otsuse terviktekst http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?docid=165446&text=&dir=&doclang=ET&part=1&occ=first&mode=DOC&pageIndex=0&cid=1942863

(5)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vee taaskasutuse miinimumnõuete kohta“ (ELT C 86, 7.3.2019, lk 353).

5

(6)  „Ecohydrology as an integrative science from molecular to basin scale: historical evolution, advancements and implementation activities“.

6

Professor M. Zalewski, „Ecohydrology and Hydrologic Engineering: Regulation of Hydrology-Biota Interactions for Sustainability“.

(7)  Üks näide on 1950. aastatel Reini jõest järk-järgult kadunud lõhe taasasustamine. Reini komisjon alustas praktiliste meetmete rakendamist 1991. aastal, kuid edukad tulemused ilmnesid alles 20 aastat hiljem;

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (ELT L 309, 24.11.2009, lk 71).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396 30.12.2006, lk 1).

9

---

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 324/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 324/35

---

Euroopa Regioonide Komitee perspektiivarvamus teemal „ELi puhta õhu poliitika tulevik nullsaaste eesmärgi kontekstis“

(2020/C 324/06)

| Raportöör: | János Ádám KARÁCSONY (HU/EPP), Tahitótfalu vallavolikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Perspektiivarvamus |

Raportöör:

János Ádám KARÁCSONY (HU/EPP), Tahitótfalu vallavolikogu liige

Viitedokument:

Perspektiivarvamus

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatavad märkused

| 1. | tunnustab Euroopa Komisjoni uue koosseisu esitatud Euroopa rohelist kokkulepet (1), nullsaaste eesmärki mürgivaba keskkonna saavutamiseks, mis on üks uue keskkonnavoliniku nimetatud kolmest prioriteedist, ning eelkõige õhku, vett ja pinnast hõlmavat nullsaaste tegevuskava, mis on kavas vastu võtta 2021. aastal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et üldsus toetab ELis üha enam kaugeleulatuvaid meetmeid õhukvaliteedi parandamiseks, nagu tõdetakse 2019. aasta Eurobaromeetri eriuuringus suhtumise kohta õhukvaliteeti. Noorte aktiivse keskkonnaliikumise kontekstis väljendatud kasvav mure õhusaaste pärast on lähtepunktiks selles valdkonnas võetavatele kaugeleulatuvatele meetmetele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tõdeb, et õhusaaste on ELis endiselt suurim keskkonnast tulenev terviserisk, põhjustades igal aastal peaaegu 500 000 enneaegset surma (kümme korda rohkem kui liiklusõnnetused). Õhusaaste on seotud hingamisteede ja südame-veresoonkonna haiguste, insultide ja vähiga. Sellel on ka märkimisväärne kahjulik mõju kliimale, ökosüsteemidele, tehiskeskkonnale – sealhulgas kultuuripärandile – ja majandusele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on võtta COVID-19 pandeemia õppetunde arvesse tulevastes poliitikameetmetes. Ühelt poolt on olemas võimalik seos õhusaaste ja COVID-19 viirusega nakatumise tagajärgede tõsiduse vahel (2), mistõttu peab õhusaaste vastu võitlemine olema Euroopa majanduse taastekava üks peamisi prioriteete. Teisest küljest tõi liikluse, tööstusliku tootmise ja muu tegevuse märkimisväärne vähenemine liikumispiirangute ajal kaasa oluliselt väiksema õhu- ja mürasaaste. Inimesed võisid selgemalt näha, et tervislikum keskkond, vähem liiklust, avaram avalik ruum ja looduspõhised lahendused on nende heaoluks hädavajalikud. Seda ajaloolist võimalust millegi parema ülesehitamiseks toetavad paljud; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nendib, et õhu kvaliteet on Euroopas viimastel aastatel järk-järgult paranenud, kuid paljud liikmesriigid ei täida praegusi norme ja neist rohkem kui poolte suhtes kohaldatakse hetkel rikkumismenetlusi. Komitee märgib samuti, et tahkete peenosakeste tase (PM2.5), mis on inimeste hingamisteede jaoks üks kõige ohtlikumaid õhusaastevorme, ei ole Euroopas märkimisväärselt vähenenud; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väärtustab liikmesriikide, ELi institutsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide tööd õhusaaste hindamisel ja käsitlemisel (3); |
| --- | --- |

6.

| 7. | kordab oma üleskutset töötada välja terviklik lähenemisviis, ambitsioonikas saasteallikatele suunatud Euroopa poliitika ning immissioonipoliitika ja heitkoguste poliitika omavahelised seosed nii eesmärkide taseme kui ka ajakavade osas (4). Komitee kutsub üles võtma arvesse komitee piirkondlike keskuste (5) konsultatsioonide järeldusi, milles käsitleti ELi välisõhu kvaliteedi direktiivide ja õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade direktiivi rakendamist, samuti soovitusi komitee arvamusest „ELi kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi väljatöötamine“ (6); |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde kohalike ja piirkondlike omavalitsuste erilist vastutust selles valdkonnas nii tulevaste põlvkondade kui ka tänaste kodanike, eriti haavatavamate rühmade ees. Komitee on COVID-19 kriisi vältel saadud kogemustele tuginedes veendunud muutuste võimalikkuses ning esitab sellega seoses järgmised soovitused; |
| --- | --- |

8.

Võimalikud uued algatused

Seadusandlikud meetmed

| 9. | võtab teadmiseks toimivuskontrolli järelduse, et välisõhu kvaliteedi direktiivid on õhukvaliteedi parandamisel olnud osaliselt tõhusad, kuid arenguruumi on veel. Komitee soovitab, et sellise läbivaatamise käigus tuleks WHO soovitustele tuginedes arvesse võtta ülipeente osakeste ja musta süsiniku võimalikku hõlmamist, kuivõrd neil mõlemal on märkimisväärne kahjulik mõju tervisele. Ka tervisemõjudega seoses tuleks tähelepanu nihutada õhukvaliteedi hindamiselt inimeste õhusaastega kokkupuutumise mõõtmisele. Komitee ootab õigel ajal asjakohaseid seadusandlikke ettepanekuid ja annab nendesse menetlustesse asjakohasel juhul ja ajahetkel oma panuse, esitades soovitusi kohalikust ja piirkondlikust vaatepunktist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõustub, et kehtivad seire-eeskirjad loovad hea aluse võrreldavate ja usaldusväärsete õhukvaliteedi mõõtmisandmete saamiseks. Liikmesriikide kasutatavaid seiresüsteeme tuleks siiski rohkem ühtlustada. Komitee soovitab kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tihedamalt konkreetsete mõõtejaamade asukoha määramisse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et Euroopa Kontrollikoja aruande kohaselt kehtestati ELi õhukvaliteedi standardid peaaegu 20 aastat tagasi ning mõned neist on palju madalamad kui WHO suunised ja tase, mida soovitatakse inimtervisele avalduvat mõju käsitlevate viimaste teaduslike tõendite alusel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toetab Euroopa Komisjoni kavatsust teha ettepanek õhukvaliteedi standardite ulatuslikumaks ühtlustamiseks WHO suunistega, mida praegu läbi vaadatakse, kuid juhib komisjoni tähelepanu järgmistele kaalutlustele. Võttes arvesse kehtivatele standarditele mittevastavate liikmesriikide suurt arvu, on asjakohane näha vajadusel ette täiendav rakendusabi ning asjakohane ja rangelt jälgitav ajakava nõuete täitmiseks. Komitee leiab, et heite-eeskirjad on eriti tõhus lähenemisviis ja soovitab seepärast pöörata rohkem tähelepanu nende karmistamisele. Samal ajal tunnustab komitee asjaolu, et mõned liikmesriigid, piirkonnad või linnad võivad soovi korral omal algatusel kohaldada ja juba kohaldavadki rangemaid piirväärtusi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab vajadust keskenduda rohkem heitkoguste reguleerimisele, mis on parem viis saavutada puhas õhk, vähendades heitkoguseid nende tekkekohas (saaste vältimine). Õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade direktiiviga kehtestatakse liikmesriikidele ranged heitkoguste vähendamise kohustused, kuid vaja on ka kogu ELi hõlmavaid valdkondlikke eeskirju. ELi õigusaktidega saab tagada võrdsemad tingimused, kuna rangematel kohalikel heite vähendamise nõuetel võib olla kahjulik majanduslik mõju. ELi õigusaktid peaksid ära hoidma ka saaste kandumise teise asukohta, nt naaberlinnade, riikide või kontinentide vahel või eksportides Lääne-Euroopa linnadest seal keelatud diiselmootoriga autosid Ida-Euroopasse, Aafrikasse või maailma muudesse paikadesse. Rohkem tähelepanu tuleks pöörata teatud valdkondadele, mida ei ole hiljuti reguleeritud. Siia kuuluvad (sisevee)laevandus, heitgaasidega mitteseotud maanteetranspordi heited (pidurite ja rehvide kulumisel eralduvad osakesed), diiselgeneraatorid (elektri tootmiseks linnades), lennundus ja väikesed põletusseadmed (<1 MWth), nagu puu- ja söeküttega ahjud ja küttekatlad elamutes. Erilist tähelepanu tuleb pöörata tegelikele liiklus- ja kasutustingimustele; |
| --- | --- |

13.

Rahastamine

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et spetsiaalselt õhukvaliteedi meetmeteks, õhukvaliteedi kavade koostamiseks ja rakendamiseks ning õhukvaliteedi reaalajas jälgimiseks ja üldiseks parandamiseks mõeldud ELi rahalised vahendid üldiselt puuduvad. Rahastuse hankimise protsessi peetakse samuti keeruliseks, seega tuleb seda oluliselt lihtsustada, et tagada rahastamistaotluste edukus. Nendeks rahastusteks vahendite kogumine peaks rajanema „saastaja maksab“ põhimõttel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tõdeb, et suur tahkete osakeste reostus puudutab iseäranis ELi suuri linnastuid, tugevalt tööstuslikke piirkondi ja vaeseimaid piirkondi, mis seisavad paljudel juhtudel ühtlasi silmitsi kütteostuvõimetusega. Seepärast tuleks valdkondlikku üleminekut (põllumajandus, transport, tööstus ja energia) ja õhusaastet käsitleda integreeritult, rakendades kohandatud lähenemisviisi. Rahastamine on oluline, sest õhukvaliteedi programmide rakendamise edukust mõjutavad märkimisväärselt rahalised vahendid. Lisaks kannatavad mõned piirkonnad mitte ainult ebasoodsate sotsiaal-majanduslike tingimuste, vaid ka ebasoodsate geograafiliste või klimaatiliste tingimuste all ning vajavad seepärast õhusaaste vastu võitlemiseks lisatuge; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab kohalike ja piirkondlike kogukondade probleeme jätkusuutlikkusele üleminekul, sh õhukvaliteedi parandamisel. Komitee tervitab Euroopa Komisjoni teatist „ELi eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“ ning kutsub komisjoni üles lihtsustama ja laiendama juurdepääsu ELi rahastamisvõimalustele, iseäranis Euroopa Regionaalarengu Fondile, programmile LIFE ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondile ning õiglase ülemineku fondile kui vahenditele saavutada laiemad eesmärgid, mis parandavad ka õhukvaliteeti, eelkõige need, mis sisalduvad välisõhu kvaliteedi direktiividega ette nähtud õhukvaliteedi kavades. Selles kontekstis on nende mõju maksimeerimiseks oluline tagada sidusus ELi rahastatavate projektide ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste poliitika vahel. Seepärast kutsub komitee liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles edendama tihedat koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega asjakohaste strateegiate, meetmete ja programmide väljatöötamisel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub üles looma stiimuleid ja tunnustusvorme positiivseid tulemusi saavutavatele kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

17.

Rakendamise parandamine

Mitmetasandiline valitsemine, koostöö, rakendamine ja jõustamine

| 18. | märgib, et toimivuskontrollis mainitakse rakendamisega seotud probleeme, juhtides tähelepanu sellele, et puudulikud õhukvaliteedi kavad ja liikmesriikide vähene pühendumine asjakohastele meetmetele on põhjustanud märkimisväärseid viivitusi õhukvaliteedi standardite järgimisel. Komitee juhib tähelepanu sellele, et õhukvaliteedi kavade piiratud tõhususe üheks peamiseks põhjuseks on olnud ka varasemad ELi sõidukite heitkoguste piirnormid, mis ei sobi tegelike sõidutingimuste jaoks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nendib, et õhusaastel on mitmesugused allikad: looduslikud, piiriülesed, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud (ka tänava tasandil). Õhusaaste vastu võitlemiseks tuleks heitkoguseid vähendada kõigil tasanditel, nii et iga tasand võtaks oma osa vastutusest. Olukorra tulemuslikuks parandamiseks on vaja tihedat ja tõhusamat koostööd ja teabevahetust eri valitsustasandite vahel. Piirkondlikel omavalitsustel võiks olla koordineeriv roll kohaliku ja riikliku tasandi vahel, ning koguda ja levitada tuleks häid tavasid. Koostööd tuleks laiendada nii, et see hõlmaks ettevõtjaid, teadusasutusi ja muid asjaomaseid sidusrühmi, samuti üldsust; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et sellised erivahendid nagu TAIEXi ja keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamise vastastikuse abi vahend on juba kättesaadavad ja mitmed liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kasutavad neid edukalt; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunnustab jõupingutusi, mida tehakse piiriülese õhusaaste vastase rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimiseks. Nii Euroopa Komisjon kui ka liikmesriigid osalevad aktiivselt teatud töörühmades, rakkerühmades ja koostööprogrammides piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni (CLRTAP) ehk teisisõnu 1979. aasta Genfi konventsiooni raames. Komitee tunnustab ka eelmisel aastal ellu kutsutud rahvusvahelise õhusaastealase koostöö foorumit, mis võib kiirendada õhukvaliteedi parandamist kogu maailmas, levitades ja jagades seni kogutud teadmisi. Komitee rõhutab samuti, et piiriülene koostöö kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel (nii ELis kui ka üle ELi välispiiride) võib olla oluline ning et Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) vahend võib luua selliste algatuste jaoks kasuliku raamistiku; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab vajadust valdkondadevahelise koostöö ja asjaomaste poliitikavaldkondade sidususe järele. Meetmed peaksid integreeritud viisil hõlmama kõiki õhusaaste allikaid: transport (nii maantee- kui ka maanteeväline transport), energia tootmine (sh elamute küte), põllumajandussektor ja tööstus, võttes samas arvesse muid asjakohaseid valdkondi, nagu kliimamuutused ja tervishoid. Need poliitikameetmed võivad olla vastastikku kasulikud (nt energiasäästumeetmed), kuid mõnel juhul võib meetmetel (nt biomassi põletamise edendamine või diiselmootoriga autode toetamine) olla negatiivne mõju õhukvaliteedile. Ära tuleks kasutada koosmõju ja vältida kahjulikke sätteid. Praeguste õhukvaliteedi eesmärkide saavutamiseks tuleks kasutada kõiki Euroopa rohelise kokkuleppe asjakohaseid meetmeid, mitte ainult nullsaaste tegevuskava, vaid ka ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiat 2030, strateegiat „Talust taldrikule“, ringmajanduse tegevuskava, säästvat ja arukat liikuvust ning kliimaseadust; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et põllumajandus on heitkoguste vähendamisel seni kõige vähem tulemuslik sektor (ammoniaak on tahkete osakeste üks lähteaine). Kuigi põllumajanduse heitkoguste vähendamise meetmed on juba kättesaadavad ning tehniliselt ja majanduslikult elujõulised, ei kasutata neid veel laialdaselt. Pärast mitmeid ühise põllumajanduspoliitika reforme, mille eesmärk on olnud suurendada selle keskkonnasäästlikkust, peaks ühine põllumajanduspoliitika neid eesmärke paremini teenima. Läbirääkimistel ühise põllumajanduspoliitika tuleviku üle pärast 2020. aastat tuleks kaaluda uusi või rangemaid meetmeid, sh näiteks ökokavasid; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnustab Euroopa Komisjoni kavatsust võtta lisameetmeid heitevaba liikuvuse saavutamiseks. Tuleks kaaluda vähese heitega ja veelgi enam heitevabade alade ühtlustamist kogu Euroopas. Olles teadlik asjaolust, et saaste vähenemine liikumispiirangutega aladel COVID-19 pandeemia ajal on ajutine, on linnad juba võtnud meetmeid liikluse mõju vähendamiseks – nad on laiendanud kõnniteid, rajanud spetsiaalseid mikroliikuvuse radu, alandanud kiiruspiiranguid jne. Samuti on ilmnenud, et ühistranspordiettevõtjatele tuleks kiiresti eraldada (ELi) rahalisi vahendeid, et nad saaksid jätkata oma tegevust ja uuendada oma sõidukiparki vähem saastavate sõidukitega, ning et vältida üleminekut eramootorsõidukitele. Komitee rõhutab, et bensiini- ja diiselsõidukitele rangemate heitenormide kaalumisel ja kavandamisel tuleb arvesse võtta Euroopa tootjate konkurentsivõimet, ja nõuab samas tegevuskava sisepõlemismootorite kasutamise lõpetamiseks maanteeliikluses. Komitee tunnustab liikmesriike, piirkondi ja linnu, kes on juba määranud lõppkuupäeva sisepõlemismootoriga sõiduautode kasutamise lubamisele. Komitee on vastu sellise mootoriga sõidukite ostutoetustele. Komitee teeb muu hulgas ettepaneku edendada veelgi heitevabade sõidukite tehnoloogiat ja kiirendada investeeringuid Euroopa raudteevõrku muu hulgas kui ühte võimalikku elujõulisse alternatiivi pendeltöötajatele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | juhib tähelepanu elamute tahke kütusega kütmise probleemile. Näib, et kehtivad ökodisaini õigusaktid ei paku sobivat lahendust. Seepärast ootab komitee, et Euroopa Komisjon käsitleks seda küsimust kestlike toodete algatuste kontekstis ringmajanduse strateegia raames. Lisaks on vaja märkimisväärselt toetada madala sissetulekuga inimesi (energiaostuvõimetus), mitte ainult vanade seadmete asendamiseks, vaid ka selleks, et tagada energiatõhusamate seadmete taskukohane kasutamine ja hooldus, kaaludes ka sihipäraseid stiimuleid hoonete renoveerimiseks, et parandada nende energiatõhusust. Euroopa Komisjon peaks samuti kaaluma eeskirjade kehtestamist elamute kütmiseks kasutatavate kütuste kvaliteedile ja looma sel eesmärgil muu hulgas asjakohaseid rahalisi stiimuleid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | julgustab liikmesriike kiiremas korras koostama ja ajakohastama oma riiklikke õhusaaste kontrolli programme ning võtma programmide koostamisel ja läbivaatamisel arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panust; |
| --- | --- |

26.

Üldsuse kaasamine

| 27. | märgib, et rohkem tuleks kasutada olemasolevaid IT-lahendusi, mobiilirakendusi ja muid asjakohaseid üldsuse teavitamise vahendeid, muutes kõnealuse nähtamatu ohu n-ö nähtavaks, et suurendada üldsuse teadlikkust. Teave peaks olema kergesti mõistetav ja kättesaadav ning hõlmama terviseaspekte. Euroopa õhukvaliteedi indeksi veebisait (7) annab laialdaselt teavet õhukvaliteedi kohta Euroopas, kuid see sait on praegu veel suhteliselt tundmatu ja vajab ulatuslikumat tutvustamist. Veebisaiti tuleks parandada ka modelleerimise abil, et anda õhukvaliteedialast teavet piirkondadele, väiksematele küladele ja maapiirkondadele, kus õhukvaliteeti seirejaamades ei mõõdeta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | soovitab suurendada kodanike teadusalast tegevust. Kodanike teadusrakendused ei saa asendada seireandmeid, kuna nende pakutavate andmete kvaliteet on oluliselt madalam, ning see tuleb kodanikele selgeks teha, kuid need võivad seireandmeid täiendada, pakkudes üksikasjalikumat teavet õhusaaste suundumuste kohta, kaasates samas aktiivselt inimesi ja suurendades nende teadlikkust. Tuleks toetada ja kiirendada teadusuuringuid (odavate) sensorite usaldusväärsuse suurendamiseks, samuti on oluline ja teretulnud Euroopa Standardikomitee (CEN) käimasolev töö kompaktse õhukvaliteedi seire ning õhukvaliteedi modelleerimise standardite väljatöötamisel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | soovitab teavitada üldsust nii probleemidest kui ka parandustest, millega tuuakse esile meetmete võimalikud positiivsed tulemused, sh heitevabade energialiikide (nt taastuv- või tuumaenergia) potentsiaal. See võimaldab liikmesriikidel ning kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel saada meetmete elluviimiseks üldsuse toetust; |
| --- | --- |

29.

| 30. | juhib tähelepanu sellele, et kodanikel on oluline roll õhusaaste vähendamisel, nimelt seeläbi, et nad muudavad oma käitumist erinevates eluvaldkondades, sh liikuvus, küte, toit, aga ka üldine tarbimine, millest paljud neist ei ole endiselt kuigivõrd teadlikud (kuigi üldsuse teadlikkus ELis on väga erinev). Heitkoguste vähendamine sõltub sellest panusest, nii et kodanikke tuleks aktiivsemalt kaasata otsuste tegemisse õhukvaliteedi kavade ja meetmete väljatöötamise kõige varasemast etapist alates. Samuti peaksid õhukvaliteedi kavad lisaks reguleerivatele meetmetele sisaldama meetmeid, millega edendatakse ja toetatakse kodanike teadlikkust ja käitumise muutusi nende liikuvuses, nt autosõidu vähendamise osas. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad seda tööd hõlbustada, kasutades selliseid süsteeme nagu ClairCity. Komitee nõuab siiski ka kodanike osalusel elluviidavate kohalike algatuste tunnustamist ja laialdast levitamist, nagu puude istutamine ja roheliste seinte loomine linnades ning linnaõhu puhastamine ja jahutamine; |
| --- | --- |

30.

Ühtlustamine, suunised ja rakendusaktid

| 31. | toetab lisasuuniseid õhukvaliteedi aruandluse ja modelleerimise kohta, mis on spetsiaalselt mõeldud kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, arvestades nende olulist rolli selles valdkonnas. Aruandlusvahendite (sh e-aruandlus) puhul tuleks arvesse võtta kohalike omavalitsuste vajadusi. Kohalikel omavalitsustel ei pruugi alati olla vajalike tehniliste oskuste või nõutava inglise keele tasemega töötajaid. E-aruandluse parandamisel tuleks arvesse võtta kohalike ja piirkondlike kasutajate eripära, tagades kooskõla kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele pandud aruandluskohustuste ning nende volituste ja ressursside vahel selles valdkonnas; |
| --- | --- |

31.

Osalemine võrgustikes ja algatustes

| 32. | märgib, et juba on loodud suur hulk algatusi ja võrgustikke, mis käsitlevad õhusaastega seotud küsimusi (ELi linnade tegevuskava õhukvaliteedi partnerlus, 1979. aasta Genfi konventsiooni (8) eksperdirühm „Puhas õhk linnades“, ELi puhta õhu foorum, linnapeade pakt jne). Paljud neist loovad puhta õhu poliitikas märkimisväärset lisaväärtust ning komitee julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi neis ELi tasandi tegevustes rohkem osalema; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tunnustab Euroopa Komisjoni uut roheliste linnade leppe algatust, mille eesmärk on parandada ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamist. Roheliste linnade lepe või Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Komisjoni loodud keskkonnaalase koostöö tehniline platvorm võiksid olla kasulikud vahendid juhtimaks kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi nende vajadustel põhinevate parimate algatuste suunas. Need platvormid peaksid samuti aitama koguda ja liigitada olemasolevaid vahendeid, juhenddokumente või muid asjakohaseid abivahendeid, mis on kättesaadavad piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni, Euroopa Komisjoni ja tema Teadusuuringute Ühiskeskuse, Euroopa Keskkonnaameti või mis tahes muu võrgustiku või organisatsiooni kaudu ja mis võiksid aidata kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi nende töös õhukvaliteedi parandamisel. Samuti tuleks pakkuda eksperditeadmisi ja tehnilist tuge (nt kohalike heiteinventuuride väljatöötamine, vähese õhusaastega alade määramine, SHERPA mudeli kasutamine jne), kuna kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vajavad nende vahendite kasutamiseks koolitust; |
| --- | --- |

33.

Järgmised sammud

| 34. | nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon tugevdaks veelgi heitenormide teatavaid aspekte ELi tasandil ning astuks lisasamme, et tagada tulemuslik ja tõhustatud horisontaalne ja vertikaalne koostöö, kutsudes samas liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles otsima paremaid koostöö- ja kommunikatsioonimeetodeid; |
| --- | --- |

34.

| 35. | soovitab pakkuda kindlaksmääratud õhukvaliteedi piirkondades õhukvaliteedi kavade eest vastutavatele kohalikele omavalitsustele ja akrediteeritud õhukvaliteedi organisatsioonidele kergesti kättesaadavat rahastamist õhukvaliteedi parandamiseks, seades esikohale suurema õhusaastega piirkonnad; |
| --- | --- |

35.

| 36. | juhib tähelepanu vajadusele koordineerida ja hallata asjaomaseid võrgustikke, algatusi, vahendeid ja suuniseid, mis juba pakuvad laialdasi teadmisi ja kogemusi ning mis aitaksid kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel teha paremat tööd puhtama õhu saavutamiseks, tuginedes tehnilistele lisateadmistele ja -suunistele. |
| --- | --- |

36.

Brüssel, 2. juuli 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/priorities/european-green-deal_et.

1

(2)  Hiljuti avaldatud uuringu kohaselt, milles hinnati lämmastikdioksiidi (NO2) taset koroonaviiruse (COVID-19) surmavuse ühe määrava tegurina, leidis 78 % 4 443 surmajuhtumist aset neljas Põhja-Itaalia ja ühes Hispaania Madridi ümbruse piirkonnas. Nendes viies piirkonnas esines NO2 taseme ja õhuvoolu tingimuste halvim kombinatsioon, mis takistas õhusaaste hajumist.

2

2

2

(3)  Euroopa Komisjon on edasi arendanud ja rakendanud ELi puhta õhu poliitika raamistikku: õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamise direktiiviga, mis asendab õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade direktiivi, kehtestati heitkoguste vähendamise nõuded aastateks 2020–2029 ja 2030. aastale järgnevaks perioodiks. Puhta õhu foorum on osutunud edukaks õhukvaliteedi üle arutlemisel ning avaldatud on välisõhu kvaliteedi direktiivide toimivuskontrolli järeldused. Euroopa Liidu Nõukogu võttis hiljuti vastu järeldused õhukvaliteedi parandamise kohta. Euroopa Kontrollikoda avaldas eriaruande nr 23/2018 „Õhusaaste: meie tervis ei ole veel piisavalt kaitstud“ ning Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) vaatab praegu läbi õhukvaliteedi suuniseid, et anda 2021. aastal vajadusel välja uued suunised.

3

(4)  Euroopa puhta õhu programm, https://cor.europa.eu/et/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opIdMR-1217-2014.

4

https://cor.europa.eu/et/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opIdMR-1217-2014

(5)  https://cor.europa.eu/et/news/Pages/consultation-air-quality.aspx.

5

(6)  ELT C 168, 16.5.2019, lk 27.

6

(7)  
  http://airindex.eea.europa.eu
  .

7

http://airindex.eea.europa.eu

(8)  Piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioon.

8

---

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 324/41 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 324/41

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Saastevaba vesiniku tegevuskava – kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus kliimaneutraalsesse Euroopasse“

(2020/C 324/07)

| Raportöör: | Birgit HONÉ (PES/DE), Alam-Saksi liidumaa föderaal- ja Euroopa asjade ja regionaalarengu minister |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Omaalgatuslik arvamus |

Raportöör:

Birgit HONÉ (PES/DE), Alam-Saksi liidumaa föderaal- ja Euroopa asjade ja regionaalarengu minister

Viitedokument:

Omaalgatuslik arvamus

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Olulisus kliimaneutraalse ELi saavutamiseks 2050. aastaks

| 1. | väljendab suurt heameelt selle üle, et Euroopa Ülemkogu kiitis heaks eesmärgi saavutada 2050. aastaks ELis kliimaneutraalsus ning et Euroopa Komisjon soovib Euroopa kliimaseaduse ettepanekuga (1) kinnistada selle ELi eesmärgi ka seadusandluses. |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt jätkusuutliku majanduskasvu loomise tähtsust, eriti COVID-19 kriisi järel; Euroopa roheline kokkulepe (2) koos energia- ja ressursitõhusate, kliimasõbralike tehnoloogiliste ja sotsiaalsete uuendustega peab olema COVID-19 pandeemia järgse majanduse taastamise põhielement. ELis tuleb nüüd jõuliselt edendada puhta vesiniku kasutamist kui tulevikutehnoloogiat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb seepärast suurt heameelt asjaolu üle, et komisjon on käesolevas arvamuses sisalduvat nõudmist ennetades juba ELi vesinikustrateegia esitanud (3); tunneb lisaks heameelt asjaolu üle, et ELi mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) muudetud ettepanek koos sellele lisatud taastekavagaga võimaldab edendada puhta vesinikumajanduse arengut, ning kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles neid võimalusi seadusandlikus protsessis hõlmama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et kliimaneutraalsuse eesmärk eeldab elektri-, jahutus- ja küttevarustuse täielikku ümberkujundamist ning nõuab põhjalikke muutusi eelkõige tööstuse ja transpordi valdkonnas. Vaja on mitmeid erinevaid taastuvenergial põhinevaid tehnoloogilisi lahendusi. Kuid perspektiivikate tehnoloogiate väljatöötamise kiirendamiseks on samuti oluline, et neile oleks võimalik anda sihipärast toetust. Selle eesmärgi saavutamiseks läheb tulevikus ilmtingimata vaja puhast vesinikku ja sellest toodetud sünteetilisi lähteaineid ja kütuseid (4) ning seetõttu tuleks neile anda eritoetust; Seejuures tuleks erilist rõhku panna taastuvenergial põhinevale saastevabale vesinikule; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et turu praeguses varajases arenguetapis on kasulik rakendada puhta vesiniku võimalike kasutamisviiside suhtes avatud lähenemisviisi, kuna paljudes valdkondades on teatud määral puhta vesiniku kasutamine tõenäoline; peab edasise turu arengu osas vajalikuks keskendumist lootustandvatele kasutamisviisidele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et muundamiskadude tõttu on puhta vesiniku ja e-kütuste kasutamine vähem tõhus kui taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri otsene kasutamine ning see toob pikas perspektiivis paljude kasutamisviiside puhul tõenäoliselt kaasa suuremad kulud. Seepärast ollakse seisukohal, et keskmises ja pikas perspektiivis tuleks puhast vesinikku/e-kütuseid kasutada eeskätt valdkondades, kus vesinikku kasutatakse toorainena või kus energiatõhususe meetmed ja otsene elektrifitseerimine ei ole lahenduseks (nt ammoniaagi ja terase tootmine, raskeveokid ja pikamaatransport, kõrgkuumutusprotsessid, hooajaline elektri salvestamine), ning hoonestatud keskkonna / kaugkütte osades, kus soojuspumbad või -võrgud ei ole tõhusad; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb ettepaneku, et komisjon uuriks saastevaba vesiniku tootmisvõimalusi ELis, sealhulgas NUTS 2. tasandi vähem arenenud piirkondades, ja naaberpiirkondades (nt Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas), jälgides eriti konkurentsi taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia otsese kasutamisega, kuna põhjalikud ja üksikasjalikud teadmised erinevate stsenaariumite teostatavuse kohta on oluline alus keskkonnahoidliku vesinikumajanduse ülesehitamiseks Euroopas. Lisaks võiks analüüsida, mil määral saab CO2 sidumisega fossiilkütustepõhist vesinikku kasutada ajutise lahendusena; |
| --- | --- |

7.

| 8. | soovitab liikmesriikidel lisada 2023. aastal ajakohastatavatesse riiklikesse energia- ja kliimakavadesse keskkonnahoidliku vesinikumajanduse edendamise ning töötada tihedas koostöös kõigi sidusrühmadega välja lõimitud riiklikud vesinikustrateegiad koos nende rakendusmeetmetega. Nende dokumentide koostamisel ja rakendamisel peaksid liikmesriigid tegema tihedat koostööd piirkondlike ja kohalike omavalitsuste või nende riiklike ja piirkondlike liitude ning teadusringkondadega. Tehakse ettepanek, et iga liikmesriik peaks hindama saastevaba vesiniku tootmise potentsiaali; |
| --- | --- |

8.

Kestlikkuse aspektid

| 9. | rõhutab, et pikas perspektiivis on kestlikult toodetud üksnes vesinik, mida toodetakse vee elektrolüüsiga, mille puhul kasutatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit (saastevaba vesinik). Seepärast peavad ELi ja liikmesriikide jõupingutused vesinikumajanduse ülesehitamisel olema suunatud eeskätt saastevabale vesinikule. Seni kuni meie käsutuses ei ole selle piisavaid koguseid, võivad olla abiks tehnoloogilised üleminekulahendused – näiteks CO2 sidumisega fossiilkütustepõhine vesinik –, millega vähendatakse praeguse vesinikutootmise CO2-heidet. Seejuures tuleb tagada, et see ei takista üleminekut saastevaba vesiniku kasutamisele vesinikumajanduse arendamisel. Üleminekulahendused peavad pakkuma reaalselt märkimisväärseid eeliseid võrreldes saastevaba vesiniku kasutamisega nii kulude kui ka kasutuselevõtu kiiruse osas ning need ei tohi tekitada pikaajalist rajasõltuvust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peab ühevõrra vajalikuks nii vesiniku/e-kütuste laialdast ja läbipaistvat klassifitseerimist ja sertifitseerimist kestlikkusest lähtuvalt kui ka selle põhjal välja töötatud sertifikaatide üldist ja kohustuslikku kasutamist. Saastevaba vesiniku turg saab areneda ainult selliste sertifikaatide olemasolul, mis on kujundatud olema ranged, selged ja diferentseeritud ning mis võimaldavad eristada CO2 sidumisega fossiilkütustepõhist vesinikku ja saastevaba vesinikku. Komitee kutsub komisjoni üles edendama aktiivselt gaaside klassifitseerimise protsessi Euroopa gaasisektori reguleerimise foorumi (nn Madridi foorum) raames ning esitama kiiresti ettepaneku klassifitseerimis- ja sertifitseerimissüsteemi kohta kooskõlas taastuvenergia autentimist käsitlevate kehtivate õigusaktidega; nõuab sellega seoses, et kaalutaks olemasolevate paralleelsete päritolutagatiste (taastuvenergia direktiivi II artikkel 19) ja säästlikkusetõendite süsteemide (taastuvenergia direktiivi II artiklid 25–31) ühendamist. Komisjon peaks hoolitsema selle eest, et väljaarendatav Euroopa sertifikaatide/päritolutagatiste süsteem võetakse kasutusele rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

10.

Piirkondade eriline roll

| 11. | rõhutab, et saastevaba vesinik pakub võimaluse detsentraliseeritud tootmiseks ja kasutamiseks ning võib seetõttu olla osa tulevasest detsentraliseeritud energiavarustusest, nagu seda on kirjeldatud komisjoni pikaajalises strateegias „Puhas planeet kõigi jaoks“ (5) ja millele on ka komitee toetust (6) avaldanud. Saastevaba vesinik võib edendada piirkondlikku ja kohalikku arengut, kuna väärtusahela olulisi osi saab luua piirkondades ja omavalitsustes ning see võib avaldada positiivset mõju tööhõivele ja VKEdele; lisaks saab saastevaba vesiniku tootmisel tekkivat üleliigset soojust kasutada kohalikus ja piirkondlikus soojusvarustuses ning teatud protsesside kõrvalsaadusena toodetud vesinikku saab taaskasutada kohapeal ja piirkonnas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab selgesõnaliselt, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on otsustav roll vesinikumajanduse ellu viimisel. Paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused töötavad välja vesinikustrateegiaid, saastevaba vesiniku programme ja konkreetseid projekte, tehes seda näiteks projekti „European Hydrogen Valleys Partnership“ raames (7). Üksikasjalikud teadmised kohalikest oludest, sidemed kohalike sidusrühmadega, kavandamise ja lubade andmise protsesside järelevalve teostamine ning mitmesugused piirkondlikud ja kohalikud motiveerimis- ja rahastamisvõimalused, avalikud hanked ning akadeemilise ja kutsealase väljaõppe ja täiendõppe pädevused muudavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused asjaomase turu ülesehitamisel asendamatuteks osalejateks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et piirkonnad võivad etendada olulist ühendavat rolli piirkondlike saastevaba vesinikku käsitlevate strateegiate ja toetusprogrammide väljatöötamisel, pidades silmas piirkondlike saastevaba vesinikku käsitlevate väärtusahelate integreeritud arendamist. Tootmise ja kasutamise ruumiline lähedus võimaldab neil kõigepealt rajada piirkondlikud vesinikuvõrgud, mida saab aja jooksul laiendada. Tsentraliseeritud suuremahulist vesinikupakkumist saab tööstusklastrites ühitada tööstuse, liikuvuse, hoonete ja võrgu tasakaalustamise detsentraliseeritud nõudlusega tööstusklastri ümbruses koormuse ümberjagamiseks piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil (sektori kombineerimine). Sadamate läheduses asuvad kohad võivad olla eriti atraktiivsed, kuna need on pikas perspektiivis soodsad ka vesiniku/e-kütuste impordiks; Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama selliste piirkondlike saastevaba vesiniku väärtusahela strateegiate ja programmide väljatöötamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

13.

Turu arengute kooskõlastamine

| 14. | tuletab meelde, et saastevaba vesiniku turg ei saa areneda ilma märkimisväärsete investeeringuteta, sealhulgas ka erasektori investeeringuteta. Neid hakatakse tegema ainult siis, kui on olemas usaldus turu pikaajalise arengu suhtes. Usaldust võivad aidata suurendada kaugeleulatuvad ja siduvad eesmärgid, selge õigusraamistik, selge strateegia ja konkreetne saastevaba vesiniku tegevuskava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles väljakuulutatud ELi vesinikustrateegias sõnastama eeskätt ELi-ülese nägemuse saastevaba vesiniku olukorrast aastaks 2030 ja 2050 ning kujundama visiooni saastevaba vesiniku kasutusvaldkondade, selle turuleviimise ja edasise innovatsiooni edendamise kohta, võttes arvesse käesolevas arvamuses esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni üles esitama koos ELi vesinikustrateegiaga integreeritud tegevuskava, mis hõlmaks mitteseadusandlikke ja seadusandlikke meetmeid Euroopa puhta vesinikumajanduse ja vesiniku siseturu rajamiseks, fookusega saastevabal vesinikul, tuginedes käesoleva arvamuse ja üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide strateegilise foorumi soovitustele. ELi vesinikustrateegia peaks sisaldama kaugeleulatuvaid eesmärke saastevaba vesiniku tootmisvõimsuse osas, tuginedes sealjuures piirkondlike tootmispotentsiaalide analüüsile, ning edendama vesiniku tootmise ja kasutamise süstemaatilist laiendamist koos asjakohaste väärtusahelate loomisega. See peaks aitama kaasa kogu ELi hõlmavale pakkumise, nõudluse ja taristu arendamise koordineerimisele ning samuti regulatiivse tegevuse koordineerimisele ja toetusele ELi, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil, pöörates erilist tähelepanu piirkondade eespool mainitud ühendavale rollile saastevaba vesiniku tootmise ja kasutamise arendamisel lähteainealasel üleminekul energeetikas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et keskkonnahoidliku vesinikumajanduse arendamine on Euroopa rohelise kokkuleppe raames eesmärgiks seatud kestliku tööstuspoliitikas hädavajalik; juhib tähelepanu sellele, et saastevaba vesiniku konkurentsivõimeliseks muutmiseks tuleb elektrolüüseri tehnoloogia arendada gigavatt-suurusjärku. Elektrolüüserite tootmine ELi liikmesriikides pakub uusi (tööhõive-) võimalusi ja rahvusvahelise ekspordi potentsiaali. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles neid toetama ning rõhutab, kui oluline on kaasata koos tööstusega ka Euroopa piirkonnad, et töötada välja valdkondadevahelised vesiniku väärtusahelad, mis ühendavad pakkumist, taristut ja nõudlust. Komitee kutsub komisjoni üles edendama Euroopa uue tööstusstrateegia rakendamise (8) raames keskkonnahoidlike vesinikutehnoloogiate ja -süsteemide juhtivaid turge ning nende kasutamist kliimaneutraalseks tootmiseks, eelkõige terase-, tsemendi- ja keemiatööstuses. Komitee nõuab, et komisjon võtaks kiiresti vastu väljakuulutatud ELi puhta terase strateegia ja keskenduks saastevaba vesiniku kasutamisele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab suurt heameelt selle üle, et uues tööstusstrateegias teavitati Euroopa puhta vesiniku liidu loomisest; nõuab, et selle loomine toimuks kiiresti, see keskenduks saastevabale vesinikule ja võimaldaks ELil saavutada juhtpositsiooni selles olulises tehnoloogiavaldkonnas, aidates kaasa koordineerimisele ning teadmiste ja kogemuste vahetamisele; nõuab, et komisjon täidaks lubadust kaasata liidu töösse piirkonnad ja VKEd; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu asjaolule, et samade energiaallikate kasutamisest tulenev sektorite kasvav integratsioon nõuab süsteemsemat lähenemisviisi sektoritele; rõhutab, et Euroopa Komisjoni integreeritud energiasüsteemi strateegias ja ELi vesinikumajanduse strateegias (9) tuleb toonitada saastevaba vesiniku süsteemset tähtsust võrreldes teiste energiavormidega valdkondliku integratsiooni jaoks (elekter, taastuvad gaasid ja e- kütused) tulevases energia- ja majandussüsteemis ning välja tuua rakendusviisid, mis oleksid süsteemile kasulikud. Seal tuleb välja tuua rakendusviisid, mis oleksid süsteemile kasulikud, ning näidata, kuidas kohandatud ja uued turueeskirjad võivad kiiresti viia toimiva vesinikuturuni, mis ühest küljest võimaldab vesiniku tootmise ja kasutamise dünaamilist arengut ning teisest küljest on hästi integreeritud elektri- ja gaasiturgudega; |
| --- | --- |

19.

Toetav õigusraamistik ja taristu arendamine Euroopa rohelise kokkuleppe raames

| 20. | rõhutab, et taastuvenergia dünaamilisest kasutuselevõtust elektritootmises saab Euroopa saastevaba vesiniku turu arengu nurgakivi; nõuab taastuvenergia direktiivi läbivaatamist seoses ELi 2030. aasta kliimaalaste eesmärkide suurendamisega; seejuures tuleb eelkõige vastavalt suurendada ELi eesmärki taastuvenergia osakaalu kohta summaarses energia lõpptarbimises; julgustab liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi seadma ambitsioonikaid eesmärke taastuvenergia, näiteks tuule- ja päikseenergia kasutamise laiendamise osas; loodab, et komisjoni väljakuulutatud avamere taastuvenergia strateegia hoogustab selle sektori arengut, muu hulgas uuenduslike, avamerel saastevaba vesiniku tootmise projektide rahastamise kaudu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | soovitab komisjonil uurida, kas II taastuvenergia direktiiv ja delegeeritud õigusaktid pakuvad üleminekuetapis piisavaid stiimuleid tööstuslikel CO2 heitkogustel ning süsinikdioksiidi kogumisel ja kasutamisel põhinevate e-kütuste kasutamiseks. Tuleb siiski tagada, et välditaks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise topeltarvestust ning e-kütuste lugemist täielikult taastuvateks kütusteks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab lisaks II taastuvenergia direktiivi delegeeritud õigusaktide kiiret väljatöötamist, et selgitada vesiniku tootmiseks kasutatavate elektrivõrkude klassifikatsiooni (II taastuvenergia direktiivi artikkel 27) ja sünteetiliste kütuste kasvuhoonegaaside heite vähendamise miinimumnõudeid (II taastuvenergia direktiivi artikkel 5); |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et võrguenergia kasutamine vesiniku tootmiseks peaks tagama elektrolüüsi võrgu- ja süsteemisõbraliku toimimise (demand side management); nõuab, et ELi vesinikustrateegiasse ning riikliku ja piirkondliku tasandi vesinikustrateegiatesse lisataks täiendava keskkonnahoidliku elektri tootmise võimsuse tagamine elektrolüüsi jaoks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | juhib tähelepanu sellele, et väliskulude sisestamine loob eri energiaallikatele võrdsed tingimused ja suurendab saastevaba vesiniku majanduslikku atraktiivsust; toetab seepärast energia maksustamise direktiivi põhjalikku läbivaatamist, et viia energia maksustamine kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega ning lisada vesinik ja e-kütused direktiivi kohaldamisalasse; julgustab liikmesriike kasutama olemasolevaid võimalusi keskkonnahoidlikuks maksustamiseks ja kasutama täiendavaid tulusid selleks, et vähendada vähese CO2 heitega elektrienergia maksukoormust; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) pakub olulisi stiimuleid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks energiamahukates tööstusharudes (nt keemia- ja terasetööstus), mille puhul saastevaba vesinik on peamine lahendus CO2 heite vähendamiseks. Heitkogustega kauplemise direktiivi läbivaatamisel tuleks arvesse võtta uusi 2030. aasta kliimaeesmärke, nt suurendades lineaarset vähendamistegurit. Investeerimiskindlust saaks suurendada miinimumhinna lisamisega ELi heitkogustega kauplemise süsteemi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toetab sobiva, WTO nõuetega ühilduva piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi (10) arendamist kolmandatest riikidest imporditud toodete jaoks, mille tootmine tekitab palju CO2 heidet ja mille puhul rahvusvaheline konkurents on tihe. Selline süsteem koos kohandatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga võiks pakkuda stiimuleid saastevaba vesiniku kasutamiseks energiamahukates tööstusharudes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi üleeuroopalisi energiavõrkusid (TEN-E) käsitleva määruse (11) ja Euroopa gaasiturgu käsitlevad ELi eeskirjad, eelkõige ELi gaasidirektiivi 2009/73/EÜ (12) nii, et need võimaldaks keskkonnahoidliku vesinikumajanduse ning vesiniku üleeuroopalise transpordi dünaamilist arengut. Selle raames tuleks näiteks määratleda ühtsed ja selged standardid (nt vesiniku lubatav osakaal maagaasivõrgus), vastavalt kohandada ühishuviprojektide nõuded TEN-Ega, kooskõlastatult kavandada elektri- ja gaasitaristud ning olemasolev gaasitaristu ümber suunata, samuti koostada selged eeskirjad sertifitseeritud ja taastuvenergial põhineva vesiniku suunamiseks maagaasivõrku. Lisaks on vaja töötada välja avalike, kõigile ligipääsetavate vesinikuvõrkude õiguslikud alused; Komitee juhib tähelepanu sellele, et spetsiaalsete vesinikuvõrkude arendamine ja laiendamine on oluline eeltingimus puhtakujulise vesiniku kättesaadavusele prioriteetsete rakenduste jaoks, mille puhul ei ole vesinikule ettenähtavaid alternatiive; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on seisukohal, et üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) määruse läbivaatamisel tuleks lisaks muudele energialiikidele, mis vastavad kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside vähendamise nõuetele, pöörata palju suuremat tähelepanu madala CO2 heitega veokite ja busside ning siseveelaevade mootoritehnoloogiatele, nagu näiteks elektrimootoritele, mida varustatakse elektriga vesinikkütuseelementide või kontaktõhuliinide vahendusel. Asjaomase taristu arendamine esmalt põhivõrgukoridorides on nende tehnoloogiate laialdase kasutuselevõtu eeltingimus. Euroopa ühendamise rahastu peaks selleks eraldama piisavalt rahalisi vahendeid. Alternatiivkütuste taristu direktiivi läbivaatamine annab võimaluse kehtestada liikmesriikides konkreetsed nõuded vesinikutanklate võrgu tihedusele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub komisjoni üles võimaldama toetust vesiniku transportimiseks vajaliku torujuhtmetaristu loomisele (uute torujuhtmete ehitamine või olemasolevate gaasitorude ajakohastamine) ja ladustamistaristu rajamisele; rõhutab, et piiriülese vesinikutaristu arendamine ja rahastamine tööstusklastrite vahel pakub majanduslikke võimalusi. Ruumilise planeerimise ja kulutõhususe tõttu on soovitatav teha koostööd teiste sektoritega, mis vajavad uut energiataristut; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni üles pidama oma väljakuulutatud säästva ja aruka liikuvuse strateegia raames esmatähtsaks saastevaba vesiniku ja e-kütuste kasutamist elektritranspordi täiendusena raskete kaubaveokite, ühistranspordi, veetranspordi ja õhutranspordi valdkonnas. See nõuab selget ja usaldusväärset tegevuskava ning Euroopa õigusraamistikku, et ergutada vähese heitega sõidukite kasutamist olemasolevate maksusüsteemide raames; |
| --- | --- |

30.

Toetus finants- ja regulatiivsete meetmete ning riigiabi kaudu

| 31. | rõhutab, et keskkonnahoidliku vesinikumajanduse arendamist, eelkõige selle tootmise ülesehitamist, tuleb toetada avaliku sektori vahenditest, kuna saastevaba vesinik ei ole veel majanduslikult elujõuline. Komitee juhib tähelepanu sellele, et keskkonnakaitse ja energiaalase riigiabi suuniste läbivaatamisel tuleks säilitada või suurendada toetusvahendite eraldamist, et võimaldada turu varajast arengut; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tuletab meelde, et saastevaba vesiniku tootmise olulised kulukomponendid sisaldavad nii investeerimis- kui ka elektrikulusid. Põhimõtteliselt on saastevaba vesiniku tootmise edendamiseks olemas vahendid nii pakkumise kui ka nõudluse poolelt ning need võivad avaldada sarnast mõju, olenevalt nende väljatöötamisest. Pakkumise poole võimalikeks vahenditeks on investeerimistoetused ja soodustariifid. Komitee rõhutab, et elektrisektori kogemustele tuginedes võib öelda, et teatava aja jooksul tagatud tulud võimaldavad tootmisvõimsuse suurendamist. Selleks et siiski tekitada konkurentsisurvet, võib algusest peale korraldada pakkumismenetlusi nii soodustariifidele kui ka investeerimistoetustele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tõstab esile, et reguleerivad meetmed võivad teatavates sektorites või rakendusvaldkondades tekitada nõudlust saastevaba vesiniku järele, mis omakorda soodustab tootmise laiendamist. Kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid asjaomastes sektorites koos selliste vahenditega nagu kohustuslikud segamiskvoodid (nt õhu- ja meretransport), kasvuhoonegaaside vähendamise kvoodid kütuse tarnijatele või CO2 heite piirnormid sõidukiparkidele (nt veokitele, bussidele või siseveelaevadele) võivad tekitada kindla nõudluse saastevaba vesiniku või e-kütuste järele. Sellega seoses kutsub komitee liikmesriike üles kasutama II taastuvenergia direktiivi rakendamisel juba olemasolevaid õiguslikke võimalusi saastevaba vesiniku/e-kütuste kasutamise edendamiseks. Nn hinnavahelepingud – Carbon Contracts for Difference, CCfD – võiksid olla alternatiiv rakendustele, mis juba praegu vajavad suures koguses vesinikku. Need lepingud kompenseerivad erinevuse kasutajate kasvuhoonegaaside vältimise tegelike kulude ja praeguse CO2 hinna vahel; |
| --- | --- |

33.

| 34. | juhib tähelepanu sellele, et ka riigihangetega võib tekitada tuntava ja prognoositava nõudluse. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib siin olla oluline roll, kuna kohalike omavalitsuste ja munitsipaalettevõtete sõidukipargid (nt tänavapuhastus, jäätmevedu, kohalik ühistransport, taksod) pakuvad üha enam huvi saastevaba vesiniku ja muude kliimaneutraalsete mootoritehnoloogiate kasutamise rakendusalana; |
| --- | --- |

34.

| 35. | väljendab heameelt algatuste üle üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide (important projects of common European interest, IPCEIs) loomiseks saastevaba vesiniku jaoks. Komitee julgustab komisjoni looma õigusraamistikku IPCEI saastevaba vesiniku projektide ja liikmesriike jaoks, kes seda seejärel kasutama hakkavad, sillutades nii teed suure ulatusega näidisprojektidele. Eritähelepanu tuleks pöörata koostoime loomisele eri IPCEI vesinikualaste projektide vahel, et vältida suletud ringi saastevaba vesiniku väärtusahela arengus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab suuremat toetust saastevaba vesiniku näidisprojektidele ELi heitkogustega kauplemise süsteemi vahenditest toetust saava innovatsioonifondi ja ajakohastamisfondi eelarvest ning sihtotstarbelist toetust saastevaba vesiniku kasutamisele programmi „InvestEU“ kaudu; julgustab liikmesriike ja piirkondi kasutama järgmisel rahastamisperioodil muuhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, k.a Interregi, et luua ja tugevdada piirkondlikke, kohalikke ja piirkondadevahelisi vesinikuklastreid; rõhutab vajadust saavutada kõigil tasanditel koostoime eelnimetatud vahendite, IPCEI, Euroopa ühendamise rahastu ja teadusuuringute rahastamise vahel; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tunneb heameelt Euroopa Investeerimispanga (EIP) vastu võetud uue energialaenupoliitika üle, sealhulgas uute rahastamisviiside kavandamise üle InnovFini nõustamisprogrammi raames; nõuab sellega seoses, et EIP toetaks märkimisväärselt saastevaba vesinikku selliste rahastamisviisidega, mis toovad kasu ka VKEdele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja nende tugipankadele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | usub, et ühtne kontaktpunkt ELi tasandil võiks oluliselt lihtsustada ettevõtjate, sealhulgas VKEde ning piirkondade ja linnade juurdepääsu projektide rahastamisele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | soovitab liikmesriikidel tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste või nende riiklike ja piirkondlike ühendustega täiendada ELi rahastamist riiklike programmidega, mis on suunatud ulatuslikele näidisprojektidele ja reaallaboritele, samuti riiklikele võrgustikele ja vesinikupiirkondade kogemustevahetusele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et vaja on pikaajalisi signaale, et suunata erasektori finants- ja kapitalivood keskkonnahoidlikku vesinikumajandust hõlmavale keskkonnahoidlikule üleminekule, mis tuleks muuhulgas kasuks uuenduslikele VKEdele; ootab sellega seoses komisjonilt toetust väljakuulutatud kestliku rahastamise strateegia raames; |
| --- | --- |

40.

Teadusuuringud ja innovatsioon

| 41. | rõhutab teadusuuringute ja innovatsiooni olulist rolli ka saastevaba vesiniku laiaulatuslikul tootmisel ja kasutamisel. Nende eesmärk peab olema kulude alandamine väärtusahela kõigis osades ning käitiste kontrollitavuse, tõhususe ja eluea parandamine. Seepärast soovitab komitee pöörata erilist tähelepanu saastevabale vesinikule programmi „Euroopa horisont“ raames, sealhulgas selle rohelise kokkuleppe missioonides, Euroopa energiatehnoloogia strateegilises kavas ja Euroopa Innovatsiooninõukogus (EIC); |
| --- | --- |

41.

| 42. | tervitab komisjoni ettepanekut rakendada programmi „Euroopa horisont“ raames kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte jätkumeetmena Euroopa puhta vesiniku partnerlust (13); soovitab parandada partnerluse rahastamispaketti, samuti mehhanismi ja struktuuri võrreldes kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõttega, võttes nõuetekohaselt arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste spetsiifilist rolli, et oleks võimalik toetada rohkem saastevaba vesiniku näidisprojekte, sealhulgas projekti „European Hydrogen Valleys Partnership“ raames; rõhutab, et partnerluse oluline eesmärk peab olema teadmiste ja kogemuste vahetamise parandamine piirkondade vahel, ELi institutsioonide, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, aga ka ettevõtete vahel; |
| --- | --- |

42.

| 43. | julgustab liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi edendama oma pädevuste raames kõrghariduse ja kutseõppe valdkonnas kvalifitseeritud spetsialistide ja teadlaste koolitamist kogu saastevaba vesiniku väärtusahela ulatuses. Samuti peaksid nad looma ja parandama asjakohaseid nõustamisteenuseid, eelkõige VKEde jaoks. Komitee kutsub komisjoni üles neid jõupingutusi toetama, eelkõige uues Euroopa tööstusstrateegias (14) välja kuulutatud uue Euroopa oskuste pakti ja Euroopa haridusruumi kontekstis; |
| --- | --- |

43.

Rahvusvaheline mõõde

| 44. | juhib tähelepanu sellele, et pikas perspektiivis katab suure osa vesiniku/e-kütuste nõudlusest tõenäoliselt import piirkondadest, kus on väga head taastuvad ressursid; seejuures peavad imporditud vesiniku/e-kütuste suhtes kehtima samavõrd ranged kestlikkuskriteeriumid; soovitab arvestada nõutud saastevaba vesiniku tegevuskavas vesiniku/e-kütuse tootmisega kolmandates riikides ja selle transpordiga ELi. Samuti julgustab komitee komisjoni alustama varajases etapis koostööd potentsiaalsete eksportivate riikidega, aga ka teiste importivate riikidega (nt Jaapan), et toetada rahvusvahelise puhta vesinikumajanduse kooskõlastatud arengut, keskendudes saastevabale vesinikule. Lisaks tuleks tugevdada asjaomaseid rahvusvahelisi algatusi, näiteks vesinikualgatust puhta energia teemal toimunud ministrite kohtumise raames ja innovatsioonimissiooni. Nagu projekti „European Hydrogen Valleys Partnership“ puhul, tuleks ka sellesse kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. |
| --- | --- |

44.

Brüssel, 2. juuli 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus) (COM(2020) 80 final).

1

(2)  Komisjoni teatis — Euroopa roheline kokkulepe (COM(2019) 640 final).

2

(3)  Vt teekaart – Ares(2020)2722353.

3

(4)  Edaspidi kasutatakse tekstis sünteetiliste kütuste tähistamiseks lihtsuse huvides terminit „e-kütused“.

4

(5)  COM(2018) 773 final.

5

(6)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Pariisi kokkuleppe rakendamine innovaatilisele ja säästvale energiale ülemineku kaudu kohalikul ja piirkondlikul tasandil“ (ELT C 39, 5.2.2020, lk 72); Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Puhas planeet kõigi jaoks – Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ (ELT C 404, 29.11.2019, lk 58).

6

(7)  Aruka spetsialiseerumise platvormi (S3P) raames.

7

(8)  COM(2020) 102 final.

8

(9)  Vt Euroopa Komisjoni teekaart – Ares(2020)2722353.

9

(10)  Vt Esialgne mõjuhinnang Ares(2020)1350037.

10

(11)  Vt esialgne mõjuhinnang Ares(2020)2487772.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).

12

(13)  Vt esialgne mõjuhinnang Ares(2019)4972390.

13

(14)  COM(2020) 102 final.

14

---

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 324/48 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 324/48

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Ulatuslikumad ELi meetmed maailma metsade kaitseks ja taastamiseks“

(2020/C 324/08)

| Raportöör: | Roby BIWER (LU/PES), Bettembourgi vallavolikogu liige, Luksemburg |
| --- | --- |
| Viitedokument: | komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ulatuslikumad ELi meetmed maailma metsade kaitseks ja taastamiseks“
  COM(2019) 352 final |

Raportöör:

Roby BIWER (LU/PES), Bettembourgi vallavolikogu liige, Luksemburg

Viitedokument:

komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ulatuslikumad ELi meetmed maailma metsade kaitseks ja taastamiseks“

COM(2019) 352 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tunneb heameelt Euroopa Komisjoni lubaduse üle suurendada jõupingutusi maailma metsade kaitsmiseks ja taastamiseks. Komitee peab siiski kahetsusväärseks esitatud ettepanekute piiratud ulatust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnustab Euroopa Liidu viimaste aastakümnete jõupingutusi metsasuse suurendamiseks, muu hulgas laiendatud metsastamisprogrammide kaudu, samuti tänu liikmesriikide rangetele metsaõigusnormidele, millega tagatakse taasmetsastamine ning looduslik taastumine. Komitee on siiski mures metsade üleilmse seisundi halvenemise ärevust tekitava kiiruse pärast, eriti põlismetsade puhul, mis hõlmavad nii puutumatuid kui ka majandatavaid metsi (1); |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab põlismetsade tähtsust elurikkuse keskustena, mis pakuvad ökosüsteemiteenuseid, aidates edendada inimeste tervist (kasutamine farmaatsias, toitumine, ravimtaimed) ja sotsiaalset kaasatust (vaimne tervis, tööhõive edendamine maapiirkondades, ökoturism jne). Samuti on neil oluline roll keskkonna kaitsmisel kõrbestumise, üleujutuste, hüdrogeoloogilise struktuuri halvenemise, mullaerosiooni, äärmuslike ilmaolude, sademete kao, saastatud õhu jms eest. Komitee tõdeb samuti, et säästvalt majandatud, istutatud ja vanad loodusmetsad aitavad kaitsta ja säilitada elurikkust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnistab, et raadamine on väga keeruline nähtus, millel on palju erinevaid põhjuseid. Neist peamised on maailma kasvava elanikkonna järjest suurem nõudlus toidu, sööda, bioenergia, puidu ja muude hüvede järele. Komitee rõhutab, et raadamine on inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste suuruselt teine allikas ja elurikkuse vähenemise peamine tegur (2); |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et metsade kadumise ärahoidmine võib tuua inimestele ja ökosüsteemidele mitmesugust kasu, sealhulgas elurikkuse säilitamine, kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine CO2 sidumise abil – mis on üks tõhusaim kliimamuutuste leevendamise meede –, kestlikku majanduskasvu hoogustada võivate ökosüsteemiteenuste pakkumine ja uus metsa biomajandus, mis põhineb ratsionaalsel ja jätkusuutlikul ressursikasutusel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama spetsiifilistele riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele erinevustele kohandatud õiguslikke meetmeid ja soovitusi, et võidelda tõhusalt süsinikuvaruna toimivate ja elurikkust kindlustavate algupäraste metsaökosüsteemide raadamise ja nende seisundi halvenemise kõigi vormidega, eraldades selleks ühtlasi asjakohased rahastamisvahendid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toonitab, et metsade taastamine, eelkõige Euroopa enim raadatud piirkondades, on jätkuvalt üks kõige tõhusamaid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegiaid. Sellega seoses võib üha olulisem osa olla agrometsandussüsteemide laiendamisel, istutades puid põllu- ja karjamaadele ja nende ümbrusse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab poliitika sidusust, et viia eri poliitikavaldkondade, muu hulgas uue ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP), ELi rahvusvaheliste kohustuste, nagu Euroopa bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastaks 2030, kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, Pariisi kliimakokkuleppe, liidu kaubanduspoliitika ja Euroopa rohelise kokkuleppe raames tehtavad jõupingutused, seatud eesmärgid ja saavutatud tulemused kooskõlla tervikliku kestlikkuse strateegiaga, millel on selged eesmärgid ja rakendusmeetmed ning milles võetakse nõuetekohaselt arvesse sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnaalast tasakaalu; |
| --- | --- |

8.

Prioriteet 1: vähendada ELi tarbimise mõju maale ning tagada ELis raadamisvabadest tarneahelatest pärit toodete tarbimine

| 9. | rõhutab, et EL peab tagama, et kolmandate riikide raadamisvabadest tarneahelatest pärit toodete tarbimine on maailma metsade kaitsmise ja taastamise protsessi keskpunkt. Komitee kutsub ELi üles asetama tarbijad protsessi keskmesse, et mõjutada turge, mille toimimise alus on põlismetsade probleemne muutmine laialdaselt kasutatavate toodete, nagu kohvi, kakao ja palmiõli tootmise ning karjakasvatuse aladeks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu tõsistele inimõiguste rikkumistele ja keskkonna hävitamisele erinevate toodete tarneahelates (nt sojauba, palmiõli, suhkur, kakao, veiseliha, biokütuste tooraine). Komitee rõhutab, et era- ja finantssektori vabatahtlikud algatused ei ole seni olnud piisavad, et raadamist maailmas peatada ja ümber pöörata, ning kutsub seetõttu komisjoni üles muutma keskkonnaalase ja inimõigustega seotud hoolsuskohustuse (3) normide järgimise kohustuslikuks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | juhib tähelepanu asjaolule, et metsatulekahjud on peamine oht metsa ökosüsteemide säilimisele paljudes ELi liikmesriikides ja piirkondades. Äärmiselt oluline on toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi nende jõupingutustes tõhustada veelgi oma vastupanuvõimet katastroofidele, kuna nemad peavad katastroofidele esimesena reageerima. Katastroofide ohjamine kohaliku kogukonna meetmetega on kõige kiirem ja tõhusam viis metsatulekahjudest põhjustatud kahju piiramiseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles võtma erinevaid meetmeid, et ergutada tarbijate aktiivsust kestlikumate toodete valimisel, reklaamimisel ja kasutamisel, muu hulgas raadamisvabade toodete jaoks selliste spetsiaalsete ELi sertifitseerimissüsteemide loomine, milles ühendatakse metsapõhiste toodete kohta juba olemasolev sertifitseerimissüsteem, mis hõlmab nii metsade majandamist kui ka järelevalveahelat (4), põhjalikuma hindamisega, mida kohaldatakse ka muude kui metsapõhiste toodete suhtes. See hõlmab järgmist: metsa säästev majandamine; metsamajandus- ja tootmissüsteemid, mis põhinevad loodusvarade (nt vesi), kemikaalide (nt pestitsiidid) ja energia (fossiilkütused ja taastumatutest energiaallikatest toodetud energia üldiselt) väiksemal kasutamisel; muude kui metsapõhiste toodete tootmise raadamisvabad aspektid; piiratud transpordijalajäljega toodete edendamine (nt piirkonna kaubamärk, CO2 jalajälg); toodete olelusringi hindamine, et mõõta nende keskkonnamõju ja võimaldada võrrelda nende keskkonnatoimet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni üles suurendama jõupingutusi ebaseadusliku metsaraie vastases võitluses ELi metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) töökava 2018–2022 täieliku ja tõhusa rakendamise kaudu, tõhustades eelkõige ELi puidumääruse rakendamist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles parandama säästva metsanduse toodete tutvustamist ja reklaamimist klientidele, töötades välja erimärgise, mis näitab tootega seotud raadamise määra, ning täiendades/integreerides juba olemasolevaid Euroopa andmebaase/infosüsteeme (nt ökomärgise andmebaas) raadamisvabade toodetega, mis on lihtsasti äratuntavad; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles kehtestama menetlusi Euroopa infosüsteemis kogutud teabe ja hinnangute õigsuse kontrollimiseks, et suurendada usaldust pakutava teabe vastu, sealhulgas ranged jälgitavusnõuded, mis annavad tagatise toodete päritolu kohta, ning rangemad järelevalve- ja jõustamissüsteemid, et aidata vältida pettust ja toodete vale märgistamist. Komitee soovitab kaaluda muid hankimispõhimõtteid, eriti riikides, kus raadamine on suur ja sertifitseerimise ulatus väike ja/või ebaseadusliku metsaraie määr kõrge, nt kohustus esitada tõend selle kohta, et tooted on hangitud jätkusuutlikult, sealhulgas ettevõtjatevahelise materjalikaubanduse dokumenteerimine ja teave tarneahela kõigi poolte hankepõhimõtete kohta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | innustab kõiki ELi institutsioone ja ameteid näitama eeskuju, muutes oma käitumist, hankeid ja raamlepinguid, et kasutada säästva metsanduse tooteid. Lisaks kutsub komitee oma töötajaid ja liikmeid üles kompenseerima komitee tööga seotud lendude CO2 heidet, toetades rahaliselt säästva metsanduse projekte; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et riigihanked, mis moodustavad ELis umbes 14 % sisemajanduse koguproduktist (SKP), võivad pakkuda tugeva aluse, millega tagatakse kestlikumad tarnelepingud ettevõtetelt tööde, kaupade või teenuste ostmiseks. Seejuures võib raadamisvabade toodete müügiedendusele märkimisväärset soodsat mõju avaldada raadamisest saadavate toodete avaliku hankimise keelustamine riigihangete direktiivis 2014/24/EL; |
| --- | --- |

17.

| 18. | juhib tähelepanu sellele, et edendades tarbijakäitumise muutust tervislikuma taimse toitumise suunas, mille puhul süüakse palju puu- ja köögivilja (mis peaks olema sertifitseeritud raadamisvabana) ja vähendatakse seega üleilmset lihatarbimist, võib edendada ja säilitada kodanike ja planeedi tervist kooskõlas deklaratsiooniga „C40 Good Food Cities Declaration“ (5). Selle muutuse juures tuleb võtta arvesse soovitusi, mis antakse strateegias „Talust taldrikule“, milles edendatakse võimalikult kohalikku, keskkonnasäästlikku ja tervislikku tarbimist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | julgustab komisjoni leidma koostoimet ja seoseid käimasolevate projektide ja algatustega, mis käsitlevad linnametsade või linnalähedaste metsade ja ökoloogiliste koridoride loomist piirkonna, riigi ja Euroopa tasandil ning väljaspool Euroopat. Komitee juhib tähelepanu sellele, et need algatused toovad asjaomastes linnades elavatele inimestele mitmesugust keskkonna- ja sotsiaalset kasu (ökosüsteemi teenused), sealhulgas puhas õhk, veevoolu reguleerimine, pinnase kaitse vee- ja tuuleerosiooni eest, kahjustatud maa taastamine, vastupanuvõime katastroofidele ja kliimamuutustele, madalam päevane temperatuur suvel, toiduga varustamine, suurem elurikkus linnas, parem füüsiline ja vaimne tervis, kinnisvara suurem väärtus jne; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab, et sellesse tegevusse kaasataks Euroopa kodanikud ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kaubandustegevuses osalejad ja sidusrühmad, kes müüvad oma tooteid Euroopa turul (nt hargmaised ettevõtjad). Komitee juhib tähelepanu nende rollile metsade kaitsmisel ja vajadusele suurendada nende ettevõtjate sotsiaalset ja keskkonnaalast vastutust käsitleva aruandluse läbipaistvust (direktiivi 2014/95/EL kohaselt); |
| --- | --- |

20.

Prioriteet 2: pingutada koostöös tootjamaadega selle nimel, et vähendada survet metsadele ja kindlustada ELi arengukoostöö raadamise vastu, ning prioriteet 3: tõhustada rahvusvahelist koostööd metsade raadamise ja metsade seisundi halvenemise peatamiseks ning metsade taastamise soodustamiseks

| 21. | juhib tähelepanu asjaolule, et raadamine toimub enamasti kolmandates riikides. Valdav osa nendes riikides toodetavast puidust tarbitakse kohapeal, ometi kasutatakse puidu sertifitseerimist endiselt vähe, sest sertifikaadi taotlemise hind on liiga kõrge iseäranis väiketootjatele, kes võistlevad lisaks tavaviisil või lausa ebaseaduslikult raiutud odavama puiduga. Samuti tuleb erilist tähelepanu pöörata sellele, kuidas sertifitseerida paljude väiketootjate toodetud metsasaadusi, näiteks looduslikku kautšukit; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab keskkonnahariduse parandamist arenguriikides, kus asuvad põlismetsad, kuna see on nende riikide keskkonnaressursside olulisuse ulatuslikuma teadvustamise keskne tegur. Komitee juhib tähelepanu sellele, et kodanike otsene kaasamine nendesse keskkonnahariduse algatustesse võib tuua mitmesugust kasu, näiteks:






  a) | paremad teadmised säästvalt majandatud metsade ja põlismetsade ühiskonnale pakutavate ökosüsteemiteenuste tähtsusest; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

paremad teadmised säästvalt majandatud metsade ja põlismetsade ühiskonnale pakutavate ökosüsteemiteenuste tähtsusest;

| b) | säästva metsamajandamise mitmesuguse otsese ja kaudse kasu tunnistamine; |
| --- | --- |

b)

säästva metsamajandamise mitmesuguse otsese ja kaudse kasu tunnistamine;

| c) | suurem võimalus võtta tulemuslikult kohalikke meetmeid, millega piiratakse raadamist ja metsade seisundi halvenemist; rohkem võimalusi muuta loodusvarade kaitse nende säästvaks majandamiseks ja anda seega panus roheliste töökohtade ja rohelise majanduskasvu loomisse kohaliku elanikkonna jaoks jms; |
| --- | --- |

c)

suurem võimalus võtta tulemuslikult kohalikke meetmeid, millega piiratakse raadamist ja metsade seisundi halvenemist; rohkem võimalusi muuta loodusvarade kaitse nende säästvaks majandamiseks ja anda seega panus roheliste töökohtade ja rohelise majanduskasvu loomisse kohaliku elanikkonna jaoks jms;

| 23. | juhib tähelepanu sellele, et komisjon peaks kaaluma võimalust soovitada põlismetsade lisamist UNESCO maailmapärandi nimistusse, et aidata kaitsta põlismetsi raadamise eest ja suurendada võimalusi juhtida avalikkuse tähelepanu nende kaitsmisele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et koos multifunktsionaalsusega on elurikkus üks oluline teema, mida tuleks ELi metsapoliitika raamistiku arutamisel arvesse võtta. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et iga kord, kui toimub raadamine, hävitades põlismetsa või vana loodusmetsa, kaob metsadele omane elurikkus, mida on raske taastada, sest seda ala kahjustatakse väga palju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tunnustab uut ELi-ülest bioloogilise mitmekesisuse strateegiat aastaks 2030, millega seatakse ELile kõrgemad eesmärgid elurikkuse vähenemise ja ökosüsteemide seisundi halvenemise peatamiseks kogu Euroopas ja ELi maailmas juhtivale positsioonile viimiseks ülemaailmse elurikkuse kriisi käsitlemisel, sh näiteks luues kaitsealad vähemalt 30 %-le maast, nähes ette õiguslikult siduvad ELi looduse taastamise eesmärgid ja allesjäänud ELi ürg- ja põlismetsade rangema kaitse, rakendades sekundaarmetsade (6) säästvat majandamist, taastades kahjustatud maismaaökosüsteemid metsade, pinnase ja märgalade taastamise ning roheliste alade loomise kaudu linnades; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab palju suuremaid jõupingutusi metsandusega seotud eesmärkide saavutamiseks uue ELi 2030. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia raames ja kokkulepet ambitsioonika 2020. aasta järgse ülemaailmse bioloogilise mitmekesisuse poliitika raamistiku küsimuses, mis on kavas vastu võtta ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi eelseisval 15. istungjärgul, lähtudes muu hulgas strateegia rakendamise hindamisest kuni 2020. aastani; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab, et kaubanduslepinguid hinnataks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi valguses ja et need põhineksid säästval arengul; kutsub üles tugevdama lepingute säästvat metsamajandust ja raadamisvastast võitlust käsitlevaid peatükke ja kaasama metsade raadamise keskkonnamõju hinnangutesse. Kuna raadamine Brasiilia Amazonases on saavutanud rekordtaseme ja vihmametsapõlengutes on toimunud 84 % hüpe (7), kutsub komitee ELi ja selle liikmesriike üles peatama ELi ja Mercosuri vabakaubanduslepingu ratifitseerimise seniks, kuni Brasiilia valitsus on selle suundumuse langusele pööranud; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab ELi 2020. aasta järgses metsastrateegias aktiivse, kohanemisvõimelise ja kaasava metsamajanduse suuremat panust elurikkuse säilitamisse ja suurendamisse, võimaldades saada täies ulatuses kasu elurikkusest ja ökosüsteemi teenustest. Kõik need tegevused ja jõupingutused peaksid aitama kaasa ambitsioonikamale ülemaailmsele elurikkuse poliitikale, milles Euroopa kutsub üles vastutustundlikule juhtimisele, ning seda poliitikat edendama; |
| --- | --- |

28.

Prioriteet 4: suunata rahalised vahendid ümber säästvamate maakasutuse poole, ja prioriteet 5: toetada metsi ja põhitarbeainete tarneahelaid puudutava teabe kogumist, kvaliteeti ja kättesaadavust. Toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni

| 29. | rõhutab, et meetmetest, mille komisjon on kehtestanud metsade kaitsmiseks ja taastamiseks ELis ja kogu maailmas, tuleb Euroopa kodanikke laialdaselt teavitada, et suurendada nende meetmete toetamist ja tõhusust; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni üles looma Euroopa andmebaasi, millesse kogutakse ELi ja kolmandate riikide käimasolevad ja varasemad projektid ning ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide kahepoolsed projektid, et hinnata nende mõju maailma metsadele. Komitee rõhutab, et oluline on kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused nende projektide rakendamisse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab tungivalt, et EL käivitaks industrialiseerimise, digiteerimise ja CO2 heite vähendamise strateegia, et edendada puidupõhiseid keskkonnasäästlikke asendusmaterjale, mille päritolust ja CO2 jalajäljest tarbijaid teavitatakse, ning soodustada raadamisvabade toodete sertifitseerimist, tõhustades nende kasutust sellistes sektorites nagu ehitus, tekstiil, keemiatooted ja pakenditööstus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub ELi üles arendama selliseid uurimis- ja seireprogramme nagu Copernicus, Maa seire Euroopa programm ja muud põhitarbeainete tarneahela seireprogrammid, et oleks võimalik tuvastada tooted, mille tootmisetapp põhjustas raadamist või keskkonnaseisundi halvenemist, ja anda nende kohta varajane hoiatus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni üles kaaluma Euroopa metsaameti loomist, pidades silmas maailma metsade kaitse ja taastamise tähtsust. |
| --- | --- |

33.

Brüssel, 2. juuli 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://www.cbd.int/forest/definitions.shtml.

1

(2)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378018314365#fig0005.

2

(3)  Üldiselt peetakse inimõigustealast hoolsuskohustust vahendiks, mille abil saavad ettevõtjad teha kindlaks oma või äripartnerite tegevuse negatiivse mõju inimõigustele, seda ennetada, leevendada ja selle kohta aru anda. https://corporatejustice.org/priorities/13-human-rights-due-diligence.

3

(4)  Nt metsahoolekogu (Forest Stewardship Council® (FSC®)), metsade sertifitseerimissüsteemide toetusprogramm (Programme for the Endorsement of Forest Certification TM (PEFCTM)) jne.

4

(5)  Deklaratsiooni „C40 Good Food Cities Declaration“ kohaselt kohustuvad linnad viima toiduhankepoliitika vastavusse planeedi tervist säästva toitumisega (Planetary Health Diet), mis peaks ideaaljuhul pärinema mahepõllumajandusest, ning toetama tervisliku taimse toidu tarbimise üldist kasvu meie linnades, eemaldudes jätkusuutmatust ebatervislikust toitumisest https://www.c40.org/press_releases/good-food-cities.

5

Planetary Health Diet

(6)  https://www.cbd.int/forest/definitions.shtml.

6

(7)  Brasiilia riiklik kosmoseuuringute instituut 2019.

7

---

III Ettevalmistavad aktid

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 139. istungjärk Interactio rakenduse kaudu (hübriidistungid), 30.6.2020–2.7.2020

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 324/53 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 324/53

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Teenuste pakett: Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ajakohastatud seisukoht“

(2020/C 324/09)

| Raportöör: | Jean-Luc VANRAES (BE/ALDE), Uccle’i/Ukkeli vallavolikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokumendid: | „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega võetakse kasutusele Euroopa teenuste e-kaart ja sellega seotud haldusvahendid“
  COM(2016) 824 final
  „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv määrusega ... [Euroopa teenuste e-kaardi määrus] kasutusele võetud Euroopa teenuste e-kaardi õigus- ja tegevusraamistiku kohta“
  COM(2016) 823 final
  „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse uute kutsealasid reguleerivate õigusnormide vastuvõtmisele eelnevat proportsionaalsuse kontrolli“
  COM(2016) 822 final
  „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) jõustamise kohta, millega kehtestatakse teenustega seotud autoriseerimisskeemidest ja nõuetest teatamise kord ning muudetakse direktiivi 2006/123/EÜ ja määrust (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd“
  COM(2016) 821 final
  „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, milles käsitletakse reformisoovitusi seoses kutsealateenuste reguleerimisega“
  COM(2016) 820 final |

Raportöör:

Jean-Luc VANRAES (BE/ALDE), Uccle’i/Ukkeli vallavolikogu liige

Viitedokumendid:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega võetakse kasutusele Euroopa teenuste e-kaart ja sellega seotud haldusvahendid“

COM(2016) 824 final

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv määrusega ... [Euroopa teenuste e-kaardi määrus] kasutusele võetud Euroopa teenuste e-kaardi õigus- ja tegevusraamistiku kohta“

COM(2016) 823 final

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse uute kutsealasid reguleerivate õigusnormide vastuvõtmisele eelnevat proportsionaalsuse kontrolli“

COM(2016) 822 final

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) jõustamise kohta, millega kehtestatakse teenustega seotud autoriseerimisskeemidest ja nõuetest teatamise kord ning muudetakse direktiivi 2006/123/EÜ ja määrust (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd“

COM(2016) 821 final

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, milles käsitletakse reformisoovitusi seoses kutsealateenuste reguleerimisega“

COM(2016) 820 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Ühtse teenusteturu väljakujundamise tähtsus ja kiireloomulisus

| 1. | tunnistab, et ühtne turg on ELi poliitika oluline saavutus, mis on Euroopa konkurentsivõime, jõukuse ja tarbijate heaolu aluseks; rõhutab, et nõuetekohaselt toimiv ühtne turg aitab kaasa ka majanduskasvu, innovatsiooni ja tööhõive edendamisele piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning et paremini toimivast ühtsest turust, sealhulgas teenuste valdkonnas, saavad kasu ka piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused kui olulised avaliku sektori hankijad; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab, et töö ühtse turu väljakujundamise nimel ei ole veel jõudnud lõpule ja et endiselt esineb märkimisväärseid takistusi; rõhutab, et selle rakendamine ja süvendamine nõuab institutsiooniliste osalejate suuremat pühendumist kõigil valitsemistasanditel ning et tõhusa rakendamise tagamise eest vastutavad olulisel määral eelkõige liikmesriigid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et ühtse turu poliitikat mõjutavatel ettepanekutel võib olla oluline territoriaalne mõju, mida tuleks põhjalikult hinnata. Territoriaalse mõju hindamised annavad panuse seadusandlike ettepanekute võimalike mõjude mõõtmisse terviklikul ja tasakaalustatud viisil, kattes paljusid erinevaid aspekte, ning on olulised paljude piirkondade jaoks, mis ei ole otseselt kaasatud õigusloome protsessi, kuid rakendavad asjaomaseid õigusakte; kordab, et komitee on valmis panustama oma eksperditeadmisi nende hindamiste koostamisse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab, et ühtse turu rakendamisel austataks nii palju kui võimalik kohaliku omavalitsuse põhimõtteid; meenutab, et Euroopa kohaliku omavalitsuse hartas (1) tunnistatakse, et kohalikud omavalitsused on igasuguse demokraatliku korra üks peamistest alustaladest, et kohalike omavalitsuste kaitse ja tugevdamine annab olulise panuse demokraatia ja võimu detsentraliseerimise põhimõtetele tugineva Euroopa ülesehitamisse ning seega on kohalikud omavalitsused oma kohustuste, nende kohustuste täitmiseks vajalike vahendite ja viiside ning tarvilike rahaliste vahendite suhtes suures osas autonoomsed; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et ühtse turu rakendamisel tuleks kaaluda detsentraliseeritumat lähenemisviisi, mis sisaldaks ELi õiguse nõuetekohase kohaldamise järelevalve ja kontrolli eest vastutuse detsentraliseerimist liikmesriikide asutustele, võttes eeskujuks detsentraliseeritud lähenemisviisi ELi konkurentsieeskirjade kohaldamisel; usub, et selline detsentraliseeritud lähenemisviis aitab vähendada nii halduskoormust kõigil tasanditel kui ka tugevdada liikmesriikide omavastutust ühtse turu suhtes, mis on põhimõttelise tähtsusega selle nõuetekohase toimimise seisukohast; |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et paljud kõige olulisemad allesjäänud majanduslikud tõkked esinevad teenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toonitab, et teenused on Euroopa majanduse üks suurim komponent, mille osakaal nii SKPst kui töökohtadest on ligikaudu 70 %, (2) ent juhib tähelepanu asjaolule, et ELi teenuste sektorit iseloomustavad tootlikkuse aeglane kasv ja nõrk konkurents ning eri omadustega teenustesektorite suur mitmekesisus; märgib, et ELi sisene teenustekaubandus moodustab ELi sisesest kaubavahetusest kõigest ühe kolmandiku ja ei näita kasvumärke; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et sektori kesiste tulemuste peamiseks põhjuseks on põhjendamatud teenuste piiriülest osutamist takistavad tõkked, mis tulenevad peamiselt erinevatest siseriiklikest eeskirjadest ja menetlustest, ning et nende tõkete kõrvaldamine annaks teenuseosutajatele ja klientidele suuremad võimalused ühtse turu potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks; rõhutab samuti, et edasised meetmed peaksid tuginema teenuseosutajate tõendatud vajadustele ning et teenustesektorite suur mitmekesisus võib nõuda valdkonnapõhisemat lähenemisviisi ning et piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel võiks olla oluline roll esilekerkivatele probleemidele lahenduste leidmisel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et üleilmsete väärtusahelate osana on teenused tähtis vahesisend majanduses ning et konkurentsivõimelised teenused, eelkõige äriteenused, on esmatähtsad teiste piirkondliku ja kohaliku majanduse seisukohast oluliste sektorite, näiteks tootmise, tootlikkuse ja kulude konkurentsivõime jaoks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et kümme aastat pärast jõustumist ei ole teenuste direktiivi potentsiaali teenuste vaba liikumise edendamisel veel täielikult ära kasutatud ja et eri teenusevaldkondade teenuseosutajad seisavad jätkuvalt silmitsi paljude takistustega, kui nad soovivad rajada tegevuskoha teises liikmesriigis või osutada ajutiselt teenuseid piiriüleselt; nendib, et hinnangute kohaselt võib piiriülest kaubandust ja teenustesse investeerimist takistavate tegurite vähendamine teenuste direktiiviga juba loodud raamistikus suurendada ELi SKPd 1,7 %; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et teenuste paketti kuuluvatest komisjoni seadusandlikest ettepanekutest on vastu võetud ainult üks, nimelt direktiiv, milles käsitletakse uute kutsealasid reguleerivate õigusnormide vastuvõtmisele eelnevat proportsionaalsuse kontrolli; märgib lisaks, et Euroopa teenuste e-kaarti käsitlevad seadusandlikud ettepanekud on õigusloomeprotsessis blokeeritud ning et väga aeglaselt on edenenud töö kavandatud direktiiviga, millega kehtestatakse teenustega seotud autoriseerimisskeemidest ja nõuetest teatamise kord; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjon analüüsiks iga riigi kõige levinumaid äri- ja kutsetegevusi, mis võiksid kehtivast teenuste direktiivist juba kasu saada, nii et komisjon koostaks võimalikult kiiresti põhjaliku ülevaate ettevõtjate tarbetutest kuludest ja takistustest. Samuti nõuab komitee tungivalt, et komisjon koostaks kiiremas korras soovituse, mis sisaldaks kehtiva direktiivi artiklis 6 sätestatud ühtse kontaktpunkti standardmudelit, et riigid kasutaksid ühist kujundust, mis muudaks võimalikult lihtsaks selle kasutamise üksikisikute jaoks nende oma keeles, nagu tehakse tehniliste normide valdkonnas suure tõhususe ja minimaalsete tõlkekuludega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et Euroopa Kohtu otsusel Visser Vastgoedi kohtuasjas (3) võib olla kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele märkimisväärne mõju; on seisukohal, et nende teemadega tuleb tegeleda ELi õigusaktides ning et selleks pakub sobiva raamistiku kavandatav teavitamise direktiiv |
| --- | --- |

13.

| 14. | on seisukohal, et Visser Vastgoedi kohtuasja mõju ei pruugi piirduda maakasutuse detailplaneeringutest teatamise kohustusega jaemüügiteenuste puhul, vaid see võib olla laiema ulatusega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunnistab hästitoimiva ühtse turu tähtsust piirialade jaoks ning usub, et ELi piiriülese koostöö vahenditel, nagu ETKRidel (4), võib selles olla kasulik roll; |
| --- | --- |

15.

Euroopa teenuste e-kaart

| 16. | võtab teadmiseks asjaolu, et Euroopa Parlament lükkas komisjoni teenuste e-kaardi ettepaneku tagasi ja taotles Euroopa Komisjonilt toimiku tagasi võtmist; märgib lisaks, et nõukogu ei suutnud jõuda selle toimiku suhtes ühtsele seisukohale, ning tuletab meelde, et piiriüleseid teenuseid osutavate ettevõtete toetamiseks tuleks nõuetekohaselt rakendada kehtiva teenuste direktiivi meetmeid, näiteks individuaalseid kontaktpunkte; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab kaasseadusandjatele meelde, et teenuste e-kaardi esialgne mõte, mida ettepanekuga ei suudetud ellu viia, oli vähendada piiriüleste teenuseosutajate ja eelkõige VKEde jaoks haldusmenetluste keerukust ja kulusid haldusformaalsuste täitmisel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | juhib tähelepanu asjaolule, et kui teenuste e-kaarti kasutusele ei võeta, jäävad piiriüleste teenuseosutajate kulud haldusformaalsuste täitmisel samaks ning et teenuste e-kaart oleks vähendanud neid kulusid poole võrra, mis oleks olnud väga kasulik VKEdele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab seetõttu meelde vajadust astuda olulisi samme halduskorra lihtsustamiseks, pidades silmas teenuseosutajaid ja tarbetuid kulusid, mida neil ikka veel tuleb kanda; märgib siiski, et teenuste e-kaardi kasutuselevõtuga kaasnev seadusandlik, tehniline ja halduskoormus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks peab olema proportsionaalne oodatava kasuga; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab kaasseadusandjatele meelde, et teenuste direktiivis on sätestatud, et liikmesriigid ei tohi dubleerida nõudeid, mis on samaväärsed nendega, mida teenuseosutaja on juba täitnud teises liikmesriigis; märgib, et praktikas ei ole seda siiski ikka veel piisavalt rakendatud ning seetõttu kehtivad teenuseosutajatele sageli samad nõuded kui kodumaistele ettevõtjatele, kuigi esimesed on juba täitnud samaväärsed või sarnased nõuded oma päritoluliikmesriigis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab kaasseadusandjatele meelde, et riiklike asutuste koostöö keerukus ja sellest tulenev kavandatud teenuste e-kaardi menetluse halduskoormus olid peamised põhjused, miks läbirääkimistel selles küsimuses kompromissi ei saavutatud. Komitee kutsub sellega seoses Euroopa Komisjoni üles keskenduma oma tulevastes ettepanekutes lihtsatele ja selgetele asutuste koostöö reeglitele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | juhib tähelepanu asjaolule, et õigusliku vormi ja osalusega seotud nõuete suur erinevus eri liikmesriikides takistab jätkuvalt asutamisvabaduse teostamist äriteenuste sektoris; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib samuti, et teenuseosutajatel on suuri raskusi seadusega nõutava erialase vastutuskindlustuse sõlmimisega, kui nad soovivad pakkuda oma teenuseid teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | juhib tähelepanu ka sellele, et riiklikes valdkondlikes õigusaktides ei tehta alati vajalikku vahet nõuete vahel, mida kohaldatakse teenuseosutajate suhtes, kes soovivad rajada tegevuskoha teises liikmesriigis, ja nende suhtes, kes soovivad osutada piiriüleseid teenuseid ajutiselt, mille tagajärjeks on ebakindlus ja ebaproportsionaalsed regulatiivsed nõuded piiriülestele teenuseosutajatele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | peab kahetsusväärseks, et eespool nimetatud takistusi ei ole kõrvaldatud ja osalt seepärast on teenuste integreerimise määr ühtsele turule teenuste direktiiviga juba ette nähtud raamistikus endiselt madal; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab seetõttu tungivalt, et teised institutsioonid leiaksid ühise lähtepunkti nende probleemide lahendamiseks, mida oli kavas lahendada e-kaarti käsitleva seadusandliku ettepanekuga, võimaldades seeläbi paremat rakendamist teenuste direktiivi alusel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunnistab, et liikmesriigid rakendavad erinevaid lähenemisi pakkumismenetlustes osalevate teenuseosutajate kõlblikkuskriteeriumite suhtes, mis võib takistada ühtse turu toimimist; seetõttu tuleks nende lähenemisviiside ühtlustamiseks kasutada ELi vahendite potentsiaali alati, kui see on võimalik; |
| --- | --- |

27.

| 28. | juhib tähelepanu teenuste direktiivi sätetele, mille eesmärk on laiendada piiriülest tegevust ja arendada välja tõeline ühtne teenusteturg, tagades selleks Euroopa tasandil kutse-eeskirjade laialdasema ühtlustamise; kutsub Euroopa Komisjoni üles esitama algatusi, et motiveerida kutseühinguid kasutama Euroopa tasandil neid võimalusi teenuseosutajate vaba liikumise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab teenuste direktiivi tähtsust ja selle panust teenuste vabasse liikumisesse ühtsel turul. Komitee toonitab samal ajal, et ettevõtjad, eelkõige VKEd ja avaliku sektori asutused, seisavad direktiivi eeskirjade kohaldamisel silmitsi paljude probleemidega; |
| --- | --- |

29.

Teatamise kord

| 30. | võtab teadmiseks Euroopa Kohtu otsuse Visser Vastgoedi kohtuasjas ning sellest tuleneva võimaliku õigusliku ebakindluse kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele (5), eelkõige mis puudutab teatamiskohustust; selle kohustuse kohaldamisala ei pruugi piirduda jaemüügiteenuste ja maakasutuse planeerimisega, vaid see võib mõjutada ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste muud reguleerivat tegevust; |
| --- | --- |

30.

| 31. | näeb teenuste paketi raames ette nähtud teatamise korra parandamises võimalust tegeleda Euroopa Kohtu otsuses tõstatatud küsimustega ning kutsub kaasseadusandjaid üles keskenduma praegustel teatamise korra üle peetavatel läbirääkimistel lahenduste leidmisele, mis tagaksid ka menetlusele vajaliku õiguskindluse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et paljudel kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ei ole piisavalt suutlikkust ja ressursse, et tulla toime praegusest seadusejärgsest teatamiskohustusest tuleneva halduskoormusega – pidades silmas Euroopa Kohtu otsust –, ning et mis tahes uute teatamise kordade puhul peaks seda arvesse võtma, eesmärgiga vähendada halduskoormust nii palju kui võimalik; |
| --- | --- |

32.

| 33. | juhib tähelepanu vajadusele leida õige tasakaal teatamiskohustusest tuleneva töömahu ja teenuste direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajaliku lisaväärtuse vahel, võttes arvesse, et enamikel kohalikel ja piirkondlikel eeskirjadel on ühtsele turule minimaalne mõju ja tõenäoliselt on need teenuste direktiivi nõuetega kooskõlas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et mis tahes uue teatamise korra puhul tuleks vältida, et need viivad tarbetute viivitusteni kohalike ja piirkondlike eeskirjade vastuvõtmisel, kuna need viivitused mõjutavad negatiivselt kõiki asjaomaseid sidusrühmi ning takistavad majandustegevust ja investeeringuid (näiteks jaemüüki ja sellega seotud kinnisvaraarendusse); |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub Euroopa Komisjoni üles olema piisavalt läbipaistev ja avatud mis tahes uue teatamise korra kontekstis aset leidva dialoogi puhul, seda eelkõige hindamisetapis, mil komisjon otsustab, kas kohalik või piirkondlik eeskiri on teenuste direktiiviga kooskõlas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab teenuste direktiivi tõhusa rakendamise vajadust ja teeb seetõttu ettepaneku, et Euroopa Komisjon esitaks kvantitatiivsete ja/või kvalitatiivsete kriteeriumide kogumi, et hinnata, millist liiki kohalikud ja piirkondlikud eeskirjad võiksid olla teenuste direktiivi alusel teatamiskohustusest vabastatud, ilma et see erand takistaks teenuste direktiivi rakendamist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon uuriks kvantitatiivsetest ja/või kvalitatiivsetest kriteeriumitest lähtuvalt, kas on teostatav teatud rakendamise elemendid, sealhulgas teatamine, detsentraliseerida. See võib tõhustada rakendamist ja tuua kaasa kohaliku ja piirkondliku tasandi huvide täpsema hindamise ning austaks seega kohaliku omavalituse ja subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab mittediskrimineerimise, proportsionaalsuse ja avaliku huvi põhimõtete tähtsust, nii nagu neid kohaldatakse teenuste direktiivis, ning rõhutab kohalikus ja piirkondlikus õiguslikus kontekstis, et teenuste direktiivi põhjenduses 9 jäetakse selle kohaldamisalast selgesõnaliselt välja kinnisvaraarenduse, maakasutuse ja asulaplaneerimise eeskirjad. |
| --- | --- |

38.

Brüssel, 1. juuli 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Euroopa Nõukogu, 1985.

1

(2)  Komisjoni talituste töödokument „Single Market Performance Report 2019“, SWD(2019) 444 final.

2

(3)  Liidetud kohtuasjad C-360/15 ja C-31/16, mille kohta tehti otsus 30. jaanuaril 2018.

3

(4)  Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused

4

(5)  ELis on üle 95 000 omavalitsuse ning nende suurus ja suutlikus on väga erinevad. Saksamaal ja Austrias võivad teenuste direktiivi ja selle teatamiskohustuse kohaldamisalasse kuuluda põhimõtteliselt kuni 250 000 kohalikku ruumilist planeeringut (15. jaanuari 2020. aasta vahearuanne Euroopa Regioonide Komitee tellitud uuringust, mis käsitleb EÜ teatamisdirektiivi mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, võttes arvesse Euroopa Kohtu 2018. aasta jaanuari otsust).

5

---

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 324/58 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 324/58

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa kliimaseadus: kliimaneutraalsuse saavutamise raamistiku kehtestamine“

(2020/C 324/10)

| Raportöör: | Juan Manuel MORENO BONILLA (ES/EPP), Andaluusia autonoomse piirkonna valitsuse juht |
| --- | --- |
| Viitedokument: | ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus)
  COM(2020) 80 final |

Raportöör:

Juan Manuel MORENO BONILLA (ES/EPP), Andaluusia autonoomse piirkonna valitsuse juht

Viitedokument:

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus)

COM(2020) 80 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Liidu ja liikmesriikide kliimameetmete eesmärk on kaitsta kestliku arengu tegevuskava 2030 raames ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide poole püüeldes inimesi ja planeeti, heaolu, jõukust, tervist, toidusüsteeme, ökosüsteemide terviklikkust ja bioloogilist mitmekesisust kliimamuutuste ohu eest, samuti maksimeerida planeedi võimaluste piires jõukust ning suurendada ühiskonna vastupanuvõimet ja vähendada selle haavatavust kliimamuutuste suhtes. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(5)

Liidu ja liikmesriikide kliimameetmete eesmärk on kaitsta kestliku arengu tegevuskava 2030 raames ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide poole püüeldes inimesi ja planeeti, heaolu, jõukust, tervist, toidusüsteeme, ökosüsteemide terviklikkust ja bioloogilist mitmekesisust kliimamuutuste ohu eest, samuti maksimeerida planeedi võimaluste piires jõukust ning suurendada ühiskonna vastupanuvõimet ja vähendada selle haavatavust kliimamuutuste suhtes.

| (5) | Liidu ja liikmesriikide
  ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste
  kliimameetmete eesmärk on kaitsta kestliku arengu tegevuskava 2030 raames ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide poole püüeldes inimesi ja planeeti, heaolu, jõukust, tervist, toidusüsteeme, ökosüsteemide terviklikkust ja bioloogilist mitmekesisust kliimamuutuste ohu eest, samuti maksimeerida planeedi võimaluste piires jõukust ning suurendada ühiskonna vastupanuvõimet ja vähendada selle haavatavust kliimamuutuste suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Liidu ja liikmesriikide
  ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste
  kliimameetmete eesmärk on kaitsta kestliku arengu tegevuskava 2030 raames ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide poole püüeldes inimesi ja planeeti, heaolu, jõukust, tervist, toidusüsteeme, ökosüsteemide terviklikkust ja bioloogilist mitmekesisust kliimamuutuste ohu eest, samuti maksimeerida planeedi võimaluste piires jõukust ning suurendada ühiskonna vastupanuvõimet ja vähendada selle haavatavust kliimamuutuste suhtes.

Motivatsioon

Kohalikud ja piirkondlikud meetmed on väga olulised, et saavutada Pariisi kokkuleppes tunnustatud kliimaneutraalsuse eesmärk, mis on täielikult kooskõlas põhjenduses esitatud eesmärkidega. Seetõttu on hooletu jätta kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused sellesse nendesse meetmetesse kaasamata.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 14

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Olulise osa pikaajalisest üleilmsest reageerimisest kliimamuutustele moodustab kohanemine. Seepärast peaksid liikmesriigid ja liit suurendama oma kohanemis- ja vastupanuvõimet ning vähendama haavatavust kliimamuutuste suhtes, nagu on sätestatud Pariisi kokkuleppe artiklis 7, ning maksimeerima kasu, mida saadakse koostoimest muude keskkonnaalaste poliitikameetmete ja õigusaktidega. Liikmesriigid peaksid vastu võtma ulatuslikud riiklikud kohanemisstrateegiad ja -kavad. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(14)

Olulise osa pikaajalisest üleilmsest reageerimisest kliimamuutustele moodustab kohanemine. Seepärast peaksid liikmesriigid ja liit suurendama oma kohanemis- ja vastupanuvõimet ning vähendama haavatavust kliimamuutuste suhtes, nagu on sätestatud Pariisi kokkuleppe artiklis 7, ning maksimeerima kasu, mida saadakse koostoimest muude keskkonnaalaste poliitikameetmete ja õigusaktidega. Liikmesriigid peaksid vastu võtma ulatuslikud riiklikud kohanemisstrateegiad ja -kavad.

| (14) | Olulise osa pikaajalisest üleilmsest reageerimisest kliimamuutustele moodustab kohanemine. Seepärast peaksid liikmesriigid ja liit suurendama oma kohanemis- ja vastupanuvõimet ning vähendama haavatavust kliimamuutuste suhtes, nagu on sätestatud Pariisi kokkuleppe artiklis 7, ning maksimeerima kasu, mida saadakse koostoimest muude keskkonnaalaste poliitikameetmete ja õigusaktidega. Liikmesriigid peaksid vastu võtma ulatuslikud riiklikud kohanemisstrateegiad ja -kavad,
  milles võetakse arvesse Euroopa piirkondade majanduslikku, sotsiaalset ja geograafilist mitmekesisust ning äärepoolseimate piirkondade eripära
  . |
| --- | --- |

(14)

Olulise osa pikaajalisest üleilmsest reageerimisest kliimamuutustele moodustab kohanemine. Seepärast peaksid liikmesriigid ja liit suurendama oma kohanemis- ja vastupanuvõimet ning vähendama haavatavust kliimamuutuste suhtes, nagu on sätestatud Pariisi kokkuleppe artiklis 7, ning maksimeerima kasu, mida saadakse koostoimest muude keskkonnaalaste poliitikameetmete ja õigusaktidega. Liikmesriigid peaksid vastu võtma ulatuslikud riiklikud kohanemisstrateegiad ja -kavad,
  milles võetakse arvesse Euroopa piirkondade majanduslikku, sotsiaalset ja geograafilist mitmekesisust ning äärepoolseimate piirkondade eripära
  .

Motivatsioon

Piirkondlikud tegurid on üliolulised õige poliitikavaliku kindlaksmääramisel, et tugevdada vastupanuvõimet ja kohanemismeetmeid. Geograafilised, klimaatilised, sotsiaalsed ja majanduslikud kaalutlused on äärmiselt tähtsad haavatavuse hindamisel, riskijuhtimisel ja kliimamõjurite tulevase arengukäigu kindlaksmääramisel. Oluline samm nende strateegiate väljatöötamisel oleks luua prognoosimisvahendid, mis lihtsustavad kohanemist ja suurendavad vastupanuvõimet ning mida saab muuta erinevatele piirkondlikele ja kohalikele oludele vastavaks.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 17

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Komisjon teatas Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises kavatsusest hinnata liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks 2030. aastaks kõrgema eesmärgi seadmist ja teha selleks ettepanekud, et tagada selle eesmärgi kooskõla eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Komisjon rõhutas kõnealuses teatises seda, et kõik liidu poliitikavaldkonnad peaksid aitama kaasa kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisele ja kõik sektorid peaksid täitma oma osa. Komisjon peaks 2020. aasta
  septembriks
  põhjaliku mõjuhinnangu alusel ning võttes arvesse talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (1) kohaselt esitatud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade analüüsi, vaatama läbi liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi ja uurima, millised on võimalused seada 2030. aastaks uus sihttase, milleks on vähendada heidet
  50–
  55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Kui komisjon peab vajalikuks muuta liidu 2030. aasta eesmärki, peaks ta esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt vajadusele ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks. Lisaks peaks komisjon 30. juuniks 2021 hindama, kuidas tuleks seda eesmärki rakendavaid liidu õigusakte muuta selliselt, et heide väheneks võrreldes 1990. aastaga
  50–
  55 %. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(17)

Komisjon teatas Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises kavatsusest hinnata liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks 2030. aastaks kõrgema eesmärgi seadmist ja teha selleks ettepanekud, et tagada selle eesmärgi kooskõla eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Komisjon rõhutas kõnealuses teatises seda, et kõik liidu poliitikavaldkonnad peaksid aitama kaasa kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisele ja kõik sektorid peaksid täitma oma osa. Komisjon peaks 2020. aasta
  septembriks
  põhjaliku mõjuhinnangu alusel ning võttes arvesse talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (1) kohaselt esitatud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade analüüsi, vaatama läbi liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi ja uurima, millised on võimalused seada 2030. aastaks uus sihttase, milleks on vähendada heidet
  50–
  55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Kui komisjon peab vajalikuks muuta liidu 2030. aasta eesmärki, peaks ta esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt vajadusele ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks. Lisaks peaks komisjon 30. juuniks 2021 hindama, kuidas tuleks seda eesmärki rakendavaid liidu õigusakte muuta selliselt, et heide väheneks võrreldes 1990. aastaga
  50–
  55 %.

| (17) | Komisjon teatas Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises kavatsusest hinnata liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks 2030. aastaks kõrgema eesmärgi seadmist ja teha selleks ettepanekud, et tagada selle eesmärgi kooskõla eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Komisjon rõhutas kõnealuses teatises seda, et kõik liidu poliitikavaldkonnad peaksid aitama kaasa kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisele ja kõik sektorid peaksid täitma oma osa. Komisjon peaks
  niipea kui võimalik, aga hiljemalt
  2020. aasta
  septembri alguseks
  põhjaliku mõjuhinnangu alusel ning võttes arvesse talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (1) kohaselt esitatud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade analüüsi, vaatama läbi liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi ja uurima, millised on võimalused seada 2030. aastaks uus sihttase, milleks on vähendada heidet
  vähemalt
  55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Kui komisjon peab vajalikuks muuta liidu 2030. aasta eesmärki, peaks ta esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt vajadusele ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks. Lisaks peaks komisjon 30. juuniks 2021 hindama, kuidas tuleks seda eesmärki rakendavaid liidu õigusakte muuta selliselt, et heide väheneks võrreldes 1990. aastaga
  vähemalt
  55 %. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon teatas Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises kavatsusest hinnata liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks 2030. aastaks kõrgema eesmärgi seadmist ja teha selleks ettepanekud, et tagada selle eesmärgi kooskõla eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Komisjon rõhutas kõnealuses teatises seda, et kõik liidu poliitikavaldkonnad peaksid aitama kaasa kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisele ja kõik sektorid peaksid täitma oma osa. Komisjon peaks
  niipea kui võimalik, aga hiljemalt
  2020. aasta
  septembri alguseks
  põhjaliku mõjuhinnangu alusel ning võttes arvesse talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (1) kohaselt esitatud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade analüüsi, vaatama läbi liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi ja uurima, millised on võimalused seada 2030. aastaks uus sihttase, milleks on vähendada heidet
  vähemalt
  55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Kui komisjon peab vajalikuks muuta liidu 2030. aasta eesmärki, peaks ta esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt vajadusele ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks. Lisaks peaks komisjon 30. juuniks 2021 hindama, kuidas tuleks seda eesmärki rakendavaid liidu õigusakte muuta selliselt, et heide väheneks võrreldes 1990. aastaga
  vähemalt
  55 %.

Motivatsioon

Kui soovime tagada selle, et Euroopa majanduse taastekava on keskkonnahoidlik ning praegused investeeringud aitavad saavutada 2030. aasta ja lõpuks ka 2050. aasta eesmärke, tuleb 2030. aasta õigusraamistiku mõjuhinnang avaldada nii kiiresti kui võimalik ja see peab olema ambitsioonikas.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 18

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Selleks et liit ja liikmesriigid püsiksid kliimaneutraalsuse eesmärgi täitmisel ja kliimamuutustega kohanemisel järje peal, peaks komisjon edasiminekut korrapäraselt hindama. Kui liikmesriikide ühised edusammud kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks või kliimamuutustega kohanemiseks ei ole piisavad või kui liidu meetmed ei ole kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas või need ei ole kohanemis- ja vastupanuvõime suurendamiseks ning haavatavuse vähendamiseks piisavad, peaks komisjon võtma kooskõlas aluslepingutega vajalikud meetmed. Samuti peaks komisjon korrapäraselt hindama asjakohaseid liikmesriikide meetmeid ja andma soovitusi, kui ta leiab, et liikmesriigi meetmed ei ole kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas või kohanemis- ja vastupanuvõime suurendamiseks ning kliimamuutuste suhtes haavatavuse vähendamiseks piisavad. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(18)

Selleks et liit ja liikmesriigid püsiksid kliimaneutraalsuse eesmärgi täitmisel ja kliimamuutustega kohanemisel järje peal, peaks komisjon edasiminekut korrapäraselt hindama. Kui liikmesriikide ühised edusammud kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks või kliimamuutustega kohanemiseks ei ole piisavad või kui liidu meetmed ei ole kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas või need ei ole kohanemis- ja vastupanuvõime suurendamiseks ning haavatavuse vähendamiseks piisavad, peaks komisjon võtma kooskõlas aluslepingutega vajalikud meetmed. Samuti peaks komisjon korrapäraselt hindama asjakohaseid liikmesriikide meetmeid ja andma soovitusi, kui ta leiab, et liikmesriigi meetmed ei ole kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas või kohanemis- ja vastupanuvõime suurendamiseks ning kliimamuutuste suhtes haavatavuse vähendamiseks piisavad.

| (18) | Selleks et liit ja liikmesriigid püsiksid kliimaneutraalsuse eesmärgi täitmisel ja kliimamuutustega kohanemisel järje peal, peaks komisjon edasiminekut korrapäraselt
  mõõtma ja
  hindama
  , tehes üldsusele kättesaadavaks kõik asjakohased andmed
  . Kui liikmesriikide ühised edusammud kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks või kliimamuutustega kohanemiseks ei ole piisavad
  (eesmärkide ajaline või kvantitatiivne mittetäitmine)
  või kui liidu meetmed ei ole
  aastaks 2050
  kliimaneutraalsuse
  saavutamise
  eesmärgiga kooskõlas või need ei ole kohanemis- ja vastupanuvõime suurendamiseks ning haavatavuse vähendamiseks piisavad, peaks komisjon võtma kooskõlas aluslepingutega vajalikud meetmed. Samuti peaks komisjon korrapäraselt hindama asjakohaseid liikmesriikide meetmeid ja andma soovitusi, kui ta leiab, et liikmesriigi meetmed ei ole kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas või kohanemis- ja vastupanuvõime suurendamiseks ning kliimamuutuste suhtes haavatavuse vähendamiseks piisavad. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et liit ja liikmesriigid püsiksid kliimaneutraalsuse eesmärgi täitmisel ja kliimamuutustega kohanemisel järje peal, peaks komisjon edasiminekut korrapäraselt
  mõõtma ja
  hindama
  , tehes üldsusele kättesaadavaks kõik asjakohased andmed
  . Kui liikmesriikide ühised edusammud kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks või kliimamuutustega kohanemiseks ei ole piisavad
  (eesmärkide ajaline või kvantitatiivne mittetäitmine)
  või kui liidu meetmed ei ole
  aastaks 2050
  kliimaneutraalsuse
  saavutamise
  eesmärgiga kooskõlas või need ei ole kohanemis- ja vastupanuvõime suurendamiseks ning haavatavuse vähendamiseks piisavad, peaks komisjon võtma kooskõlas aluslepingutega vajalikud meetmed. Samuti peaks komisjon korrapäraselt hindama asjakohaseid liikmesriikide meetmeid ja andma soovitusi, kui ta leiab, et liikmesriigi meetmed ei ole kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas või kohanemis- ja vastupanuvõime suurendamiseks ning kliimamuutuste suhtes haavatavuse vähendamiseks piisavad.

Motivatsioon

Edusammude tõhus jälgimine võib suurendada kliimaneutraalsuse saavutamiseks tehtavate jõupingutuste nähtavust, läbipaistvust ja toetust. Seepärast peaksid saadud andmed olema kättesaadavad igal ajal, mitte ainult perioodilistes aruannetes. Samuti tuleb konkreetselt ära märkida ajakava.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 20

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Kuna kodanikel ja kogukondadel on kliimaneutraalsusele ülemineku edendamisel suur roll, tuleks soodustada üldsuse ja ühiskonna aktiivset osalemist kliimameetmetes. Komisjon peaks seetõttu tegema koostööd kõigi ühiskonna osadega, et
  neil oleks võimalik astuda samme
  kliimaneutraalse ja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise ühiskonna arendamiseks, ning võtma selleks muu hulgas kasutusele Euroopa kliimapakti. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(20)

Kuna kodanikel ja kogukondadel on kliimaneutraalsusele ülemineku edendamisel suur roll, tuleks soodustada üldsuse ja ühiskonna aktiivset osalemist kliimameetmetes. Komisjon peaks seetõttu tegema koostööd kõigi ühiskonna osadega, et
  neil oleks võimalik astuda samme
  kliimaneutraalse ja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise ühiskonna arendamiseks, ning võtma selleks muu hulgas kasutusele Euroopa kliimapakti.

| (20) | Kuna kodanikel ja kogukondadel on kliimaneutraalsusele ülemineku edendamisel suur roll, tuleks soodustada üldsuse ja ühiskonna aktiivset osalemist kliimameetmetes. Komisjon peaks seetõttu tegema koostööd kõigi ühiskonna osadega, et
  suurendada kahepoolset koostööd, teabevahetust ja ühiseid teadlikkuse suurendamise jõupingutusi
  kliimaneutraalse ja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise ühiskonna arendamiseks, ning võtma selleks muu hulgas kasutusele Euroopa kliimapakti
  kui uuendusliku juhtimisvahendi, mille abil kaasata tegevusse kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning kodanikuühiskond ja kodanikud laiemalt
  . |
| --- | --- |

(20)

Kuna kodanikel ja kogukondadel on kliimaneutraalsusele ülemineku edendamisel suur roll, tuleks soodustada üldsuse ja ühiskonna aktiivset osalemist kliimameetmetes. Komisjon peaks seetõttu tegema koostööd kõigi ühiskonna osadega, et
  suurendada kahepoolset koostööd, teabevahetust ja ühiseid teadlikkuse suurendamise jõupingutusi
  kliimaneutraalse ja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise ühiskonna arendamiseks, ning võtma selleks muu hulgas kasutusele Euroopa kliimapakti
  kui uuendusliku juhtimisvahendi, mille abil kaasata tegevusse kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning kodanikuühiskond ja kodanikud laiemalt
  .

Motivatsioon

Kliimaneutraalse ja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise ühiskonna saavutamine peab tuginema teabevahetusele ja ühiskonna teadlikkusele. Nende vahendite tugevdamine on ülesanne, milles komisjon saab võtta juhtrolli oma avaliku poliitika kujundamisel ja rakendamisel, arvestades et need põhinevad valdkonnaülesel lähenemisviisil, samal ajal kui kavandatud meetmed kuuluvad selliste valdkondlike poliitikameetmete alla, mida riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused võivad soovida vajadusel ellu viia.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 21

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Selleks et tagada kõigi majandustegevuses osalejate, sealhulgas ettevõtjate, töötajate, investorite ja tarbijate jaoks prognoositavus ja kindlustunne, tagada, et üleminek kliimaneutraalsusele on pöördumatu, tagada heite järkjärguline vähendamine aja jooksul ning aidata hinnata meetmete ja edusammude kooskõla kliimaneutraalsuse eesmärgiga,
  peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, et kehtestada trajektoor
  liidus 2050. aastaks kasvuhoonegaaside nullheiteni jõudmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma
  ettevalmistava töö käigus
  läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil
  , ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega
  .
  Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(21)

Selleks et tagada kõigi majandustegevuses osalejate, sealhulgas ettevõtjate, töötajate, investorite ja tarbijate jaoks prognoositavus ja kindlustunne, tagada, et üleminek kliimaneutraalsusele on pöördumatu, tagada heite järkjärguline vähendamine aja jooksul ning aidata hinnata meetmete ja edusammude kooskõla kliimaneutraalsuse eesmärgiga,
  peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, et kehtestada trajektoor
  liidus 2050. aastaks kasvuhoonegaaside nullheiteni jõudmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma
  ettevalmistava töö käigus
  läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil
  , ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega
  .
  Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (21) | Selleks et tagada kõigi majandustegevuses osalejate, sealhulgas ettevõtjate, töötajate, investorite ja tarbijate jaoks prognoositavus ja kindlustunne, tagada, et üleminek kliimaneutraalsusele on pöördumatu, tagada heite järkjärguline vähendamine aja jooksul ning aidata hinnata meetmete ja edusammude kooskõla kliimaneutraalsuse eesmärgiga,
  esitab komisjon trajektoori
  liidus 2050. aastaks kasvuhoonegaaside nullheiteni jõudmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks
  oma ettepaneku koostamisel
  läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide
  ja liikmesriikide ametiasutuste
  tasandil
  , hõlmates ka kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi
  . |
| --- | --- |

(21)

Selleks et tagada kõigi majandustegevuses osalejate, sealhulgas ettevõtjate, töötajate, investorite ja tarbijate jaoks prognoositavus ja kindlustunne, tagada, et üleminek kliimaneutraalsusele on pöördumatu, tagada heite järkjärguline vähendamine aja jooksul ning aidata hinnata meetmete ja edusammude kooskõla kliimaneutraalsuse eesmärgiga,
  esitab komisjon trajektoori
  liidus 2050. aastaks kasvuhoonegaaside nullheiteni jõudmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks
  oma ettepaneku koostamisel
  läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide
  ja liikmesriikide ametiasutuste
  tasandil
  , hõlmates ka kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi
  .

Motivatsioon

Tuleb jätta välja kõik viited trajektoori kehtestamisele delegeeritud õigusaktide abil. Komisjon peab piirduma trajektoori esitamise ja edusammude hindamisega.

Muudatusettepanek 7

Artikli 2 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Asjakohased liidu institutsioonid võtavad liidu ja liikmesriigid riigi tasandil vajalikud meetmed, et võimaldada lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgi ühist
  täitmist
  , võttes samal ajal arvesse liikmesriikide vahel õigluse ja solidaarsuse edendamise olulisust. | Asjakohased liidu institutsioonid võtavad liidu ja liikmesriigid riigi tasandil vajalikud meetmed, et võimaldada lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgi ühist
  rakendamist Euroopa linnades ja piirkondades
  , võttes samal ajal arvesse liikmesriikide vahel õigluse ja solidaarsuse edendamise olulisust. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Asjakohased liidu institutsioonid võtavad liidu ja liikmesriigid riigi tasandil vajalikud meetmed, et võimaldada lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgi ühist
  täitmist
  , võttes samal ajal arvesse liikmesriikide vahel õigluse ja solidaarsuse edendamise olulisust.

Asjakohased liidu institutsioonid võtavad liidu ja liikmesriigid riigi tasandil vajalikud meetmed, et võimaldada lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgi ühist
  rakendamist Euroopa linnades ja piirkondades
  , võttes samal ajal arvesse liikmesriikide vahel õigluse ja solidaarsuse edendamise olulisust.

Motivatsioon

Kliimaalaste õigusaktide rakendamine sõltub peamiselt Euroopa linnadest ja piirkondadest. Seepärast tundub olevat vajalik sõnastust muuta.

Muudatusettepanek 8

Artikli 2 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärki silmas pidades vaatab komisjon 2020. aasta septembriks läbi määruse (EL) 2018/1999 artikli 2 punktis 11 osutatud liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi ning uurib võimalusi seada uus 2030. aasta eesmärk, milleks on vähendada heidet
  50
  –55 % võrreldes 1990. aastaga. Kui komisjon peab vajalikuks seda eesmärki muuta, esitab ta vastavalt vajadusele Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepanekud. | Artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärki silmas pidades vaatab komisjon
  niipea kui võimalik, aga hiljemalt
  2020. aasta septembriks läbi määruse (EL) 2018/1999 artikli 2 punktis 11 osutatud liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi ning uurib võimalusi seada uus 2030. aasta eesmärk, milleks on vähendada heidet
  vähemalt
  55 % võrreldes 1990. aastaga. Kui komisjon peab vajalikuks seda eesmärki muuta, esitab ta vastavalt vajadusele Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepanekud. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärki silmas pidades vaatab komisjon 2020. aasta septembriks läbi määruse (EL) 2018/1999 artikli 2 punktis 11 osutatud liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi ning uurib võimalusi seada uus 2030. aasta eesmärk, milleks on vähendada heidet
  50
  –55 % võrreldes 1990. aastaga. Kui komisjon peab vajalikuks seda eesmärki muuta, esitab ta vastavalt vajadusele Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepanekud.

Artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärki silmas pidades vaatab komisjon
  niipea kui võimalik, aga hiljemalt
  2020. aasta septembriks läbi määruse (EL) 2018/1999 artikli 2 punktis 11 osutatud liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi ning uurib võimalusi seada uus 2030. aasta eesmärk, milleks on vähendada heidet
  vähemalt
  55 % võrreldes 1990. aastaga. Kui komisjon peab vajalikuks seda eesmärki muuta, esitab ta vastavalt vajadusele Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepanekud.

Motivatsioon

Muudatusettepanek järgib sama loogikat nagu põhjenduse 17 kohta esitatud muudatusettepanek.

Muudatusettepanek 9

Artikkel 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kliimaneutraalsuse saavutamise trajektoor | Kliimaneutraalsuse saavutamise trajektoor |
| 1.   Komisjonil on õigus
  võtta kooskõlas artikliga 9
  käesoleva määruse
  täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse
  liidu tasandil artikli 2 lõike 1 kohase kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamise
  trajektoor
  aastani 2050. Komisjon
  vaatab trajektoori läbi
  hiljemalt kuue kuu jooksul pärast igat Pariisi kokkuleppe artikli 14 alusel tehtud ülemaailmset kokkuvõtet. | 1.   Komisjonil on õigus
  teha
  käesoleva määruse
  muutmise ettepanekuid
  ,
  esitades
  liidu tasandil artikli 2 lõike 1 kohase kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamise
  trajektoori
  aastani 2050. Komisjon
  hindab kliimaneutraalsuse saavutamisel tehtud edusamme
  hiljemalt kuue kuu jooksul pärast igat Pariisi kokkuleppe artikli 14 alusel tehtud ülemaailmset kokkuvõtet. |
| 2.   Trajektoor algab artikli 2 lõikes 3 osutatud liidu 2030. aasta kliimaeesmärgist. | 2.   Trajektoor algab artikli 2 lõikes 3 osutatud liidu 2030. aasta kliimaeesmärgist. |
| 3.   Lõike 1 kohaselt trajektoori
  kehtestamisel
  võtab komisjon arvesse järgmist: | 3.   Lõike 1 kohaselt trajektoori
  esitamisel
  võtab komisjon arvesse järgmist: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kliimaneutraalsuse saavutamise trajektoor

Kliimaneutraalsuse saavutamise trajektoor

1.   Komisjonil on õigus
  võtta kooskõlas artikliga 9
  käesoleva määruse
  täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse
  liidu tasandil artikli 2 lõike 1 kohase kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamise
  trajektoor
  aastani 2050. Komisjon
  vaatab trajektoori läbi
  hiljemalt kuue kuu jooksul pärast igat Pariisi kokkuleppe artikli 14 alusel tehtud ülemaailmset kokkuvõtet.

1.   Komisjonil on õigus
  teha
  käesoleva määruse
  muutmise ettepanekuid
  ,
  esitades
  liidu tasandil artikli 2 lõike 1 kohase kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamise
  trajektoori
  aastani 2050. Komisjon
  hindab kliimaneutraalsuse saavutamisel tehtud edusamme
  hiljemalt kuue kuu jooksul pärast igat Pariisi kokkuleppe artikli 14 alusel tehtud ülemaailmset kokkuvõtet.

2.   Trajektoor algab artikli 2 lõikes 3 osutatud liidu 2030. aasta kliimaeesmärgist.

2.   Trajektoor algab artikli 2 lõikes 3 osutatud liidu 2030. aasta kliimaeesmärgist.

3.   Lõike 1 kohaselt trajektoori
  kehtestamisel
  võtab komisjon arvesse järgmist:

3.   Lõike 1 kohaselt trajektoori
  esitamisel
  võtab komisjon arvesse järgmist:

Motivatsioon

Motivatsioon

Tuleb jätta välja kõik viited trajektoori kehtestamisele delegeeritud õigusaktide abil. Komisjon peab piirduma trajektoori esitamise ja edusammude hindamisega.

Muudatusettepanek 10

Muudatusettepanek 10

Artikli 3 lõike 3 punkt e

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | õiglus ja solidaarsus liikmesriikides ja nende vahel; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

e)

õiglus ja solidaarsus liikmesriikides ja nende vahel;

| e) | õiglus ja solidaarsus liikmesriikides ja nende vahel
  , võttes täielikult arvesse ELi territoriaalset ühtekuuluvust
  ; |
| --- | --- |

e)

õiglus ja solidaarsus liikmesriikides ja nende vahel
  , võttes täielikult arvesse ELi territoriaalset ühtekuuluvust
  ;

, võttes täielikult arvesse ELi territoriaalset ühtekuuluvust

Motivatsioon

Motivatsioon

Kliimaneutraalsuse poole liikumise kriteeriumites tuleks selgelt arvesse võtta ELi territoriaalselt ühtekuuluvust.

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

Artikli 3 lõike 3 uued punktid k ja l

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | k) | üleilmse juhtrolli võtmise kohustus kliimaneutraalsuse valdkonnas; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

k)

k)

üleilmse juhtrolli võtmise kohustus kliimaneutraalsuse valdkonnas;

üleilmse juhtrolli võtmise kohustus kliimaneutraalsuse valdkonnas;

| l) | CO2, veekasutuse ja elurikkuse jalajälje hindamine kaubandussuhetes kolmandate riikidega ning ELi kohustused asjaomaste rahvusvaheliste lepingute raames. |
| --- | --- |

l)

l)

CO2, veekasutuse ja elurikkuse jalajälje hindamine kaubandussuhetes kolmandate riikidega ning ELi kohustused asjaomaste rahvusvaheliste lepingute raames.

CO2

Motivatsioon

Motivatsioon

Euroopa Liit on kohustunud võtma rahvusvahelisel tasandil silmapaistva ja mõjuka positsiooni ning juhtima keskkonnahoidlikku, õiglast ja solidaarsusel põhinevat üleminekut, mille riigid ja piirkonnad peavad ellu viima, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärk, jätmata seejuures kedagi kõrvale. Võttes arvesse kliimamõjude üleilmset iseloomu ja mõõdet ning nende sotsiaal-majanduslikku mõju, mis levib üle piiride, tuleb seda Euroopa Liidu kindlat kavatsust arvesse võtta. See sisaldab kohustust arvestada kliimaneutraalsuse poole liikumisel sellega, et kõik liidu poliitikasuunad ja meetmed peavad sisaldama püüet toetada ELi-väliste riikide ja piirkondade seas, kellega ELil on mis tahes suhted, samade põhimõtete järgimist, millele tugineb kõnealune määrus.

Lisaks peaks Euroopa Liit võtma arvesse kolmandatest riikidest pärit toodete CO2 jalajälge ja veekasutuse jalajälge, kuna see mitte ainult ei aita kaasa meie majanduse konkurentsivõimele, vaid tugevdab ka ELi juhtrolli kliimaneutraalsuse saavutamisel, nõudes ülemaailmseid standardeid.

2

Muudatusettepanek 12

Muudatusettepanek 12

Artikli 4 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid töötavad välja ja rakendavad kohanemisstrateegiad ja -kavad, mis hõlmavad põhjalikke riskijuhtimise raamistikke, ning tuginevad selles usaldusväärsetele kliima ja haavatavuse lähtetasemetele ja edusammude hindamistele. | 2.   Liikmesriigid töötavad välja ja rakendavad kohanemisstrateegiad ja -kavad, mis hõlmavad põhjalikke riskijuhtimise raamistikke, ning tuginevad selles usaldusväärsetele kliima ja haavatavuse lähtetasemetele ja edusammude hindamistele.


  Liikmesriigid tagavad piirkondliku ja kohaliku perspektiivi ning äärepoolseimate piirkondade perspektiivi lõimimise oma kohanemisstrateegiate ja -kavade väljatöötamisse ja rakendamisse. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid töötavad välja ja rakendavad kohanemisstrateegiad ja -kavad, mis hõlmavad põhjalikke riskijuhtimise raamistikke, ning tuginevad selles usaldusväärsetele kliima ja haavatavuse lähtetasemetele ja edusammude hindamistele.

2.   Liikmesriigid töötavad välja ja rakendavad kohanemisstrateegiad ja -kavad, mis hõlmavad põhjalikke riskijuhtimise raamistikke, ning tuginevad selles usaldusväärsetele kliima ja haavatavuse lähtetasemetele ja edusammude hindamistele.

Liikmesriigid tagavad piirkondliku ja kohaliku perspektiivi ning äärepoolseimate piirkondade perspektiivi lõimimise oma kohanemisstrateegiate ja -kavade väljatöötamisse ja rakendamisse.

Motivatsioon

Motivatsioon

Kliimamuutuste tagajärgede mõju on erinevate tegurite tõttu piirkonniti ebaühtlane. Kliimamuutuste mõju on geograafilisest asukohast ja sotsiaal-majanduslikust olukorrast tulenevalt ebavõrdne, st ohu, kokkupuute ja haavatavuse tase on piirkonniti erinev.

Seepärast on vaja kliimamuutuste mõjust tulenevate ohtude hindamisel teha eristusi piirkondlikul või isegi kohalikul tasandil, tuginedes geograafilistele ja sotsiaal-majanduslikele teguritele. Seega hoolimata kliimamuutuste probleemi üleilmsest olemusest tuleb kliimamuutustega kohanemisel arvestada iga territooriumi eripäraga, sõltuvalt mõju liigist ja selle konkreetsest ulatusest. See ei takista nende poliitikameetmete arendamist ühiste strateegiate alusel, milles käsitletakse ulatuslikumaid valdkondi kui need, mis tuleb viia kooskõlastada.

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Artikli 5 uus lõige 2a

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Lõikes 1 osutatud hindamine ja lõikes 2 osutatud läbivaatamine toimub üldsusele kättesaadava ühise ELi teabesüsteemi alusel, kuhu lõimitakse teave, mis on saadud eri osalejatelt, kes tegelevad kliimaneutraalsuse ja kohanemise edendamise eesmärgi saavutamisega. Kehtestatakse standardse ja ühtse aruandluse nõuded, tagades, et see koosneb kasutajasõbralikest, kättesaadavatest, koostalitlusvõimelistest ja taaskasutatavatest andmetest. Süsteemis kasutatakse ära digiülemineku ja uute tehnoloogiate pakutavaid võimalusi. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2a.
     
  Lõikes 1 osutatud hindamine ja lõikes 2 osutatud läbivaatamine toimub üldsusele kättesaadava ühise ELi teabesüsteemi alusel, kuhu lõimitakse teave, mis on saadud eri osalejatelt, kes tegelevad kliimaneutraalsuse ja kohanemise edendamise eesmärgi saavutamisega. Kehtestatakse standardse ja ühtse aruandluse nõuded, tagades, et see koosneb kasutajasõbralikest, kättesaadavatest, koostalitlusvõimelistest ja taaskasutatavatest andmetest. Süsteemis kasutatakse ära digiülemineku ja uute tehnoloogiate pakutavaid võimalusi.

Motivatsioon

Motivatsioon

Selleks et soodustada ühiskonna kui terviku osalemist Euroopa kliimaseaduse eesmärkide saavutamisel, on oluline, et see tugineks kvaliteetsele ja tõendatud teabele, mis oleks otsuste tegemise ning asjakohaste poliitikasuundade ja meetmete määramise aluseks. Seepärast on vaja määrata kindlaks teabe kogumise ja edastamise head tavad ning standardida ja ühtlustada nende töötlemine. Samuti on vaja luua süsteem sellise teabe pidevaks täiustamiseks ja kasutada ära uute tehnoloogiate potentsiaali, et hõlbustada andmevahetust osalejate vahel, eesmärgiga kasutada ära võimalikku koostoimet ja optimeerida ressursse.

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Artikli 5 lõige 3

Artikli 5 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui komisjon leiab
  lõigetes
   1
  ja 2
  osutatud hindamise põhjal, et liidu meetmed ei ole artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas või ei ole piisavad, et tagada edusammud artiklis 4 osutatud kohanemisel, või et kliimaneutraalsuse eesmärgi täitmiseks või artiklis 4 osutatud kohanemiseks tehtud edusammud ei ole piisavad, võtab ta kooskõlas aluslepingutega vajalikud meetmed samal ajal, kui vaatab läbi trajektoori vastavalt artikli 3 lõikele 1. | 3.   Kui komisjon leiab
  lõikes
   1 osutatud hindamise
  ja lõikes 2 osutatud läbivaatamise
  põhjal, et liidu meetmed ei ole artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas või ei ole piisavad, et tagada edusammud artiklis 4 osutatud kohanemisel, või et kliimaneutraalsuse eesmärgi täitmiseks või artiklis 4 osutatud kohanemiseks tehtud edusammud ei ole piisavad, võtab ta kooskõlas aluslepingutega vajalikud meetmed samal ajal, kui vaatab läbi trajektoori vastavalt artikli 3 lõikele 1. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3.   Kui komisjon leiab
  lõigetes
   1
  ja 2
  osutatud hindamise põhjal, et liidu meetmed ei ole artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas või ei ole piisavad, et tagada edusammud artiklis 4 osutatud kohanemisel, või et kliimaneutraalsuse eesmärgi täitmiseks või artiklis 4 osutatud kohanemiseks tehtud edusammud ei ole piisavad, võtab ta kooskõlas aluslepingutega vajalikud meetmed samal ajal, kui vaatab läbi trajektoori vastavalt artikli 3 lõikele 1.

3.   Kui komisjon leiab
  lõikes
   1 osutatud hindamise
  ja lõikes 2 osutatud läbivaatamise
  põhjal, et liidu meetmed ei ole artikli 2 lõikes 1 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgiga kooskõlas või ei ole piisavad, et tagada edusammud artiklis 4 osutatud kohanemisel, või et kliimaneutraalsuse eesmärgi täitmiseks või artiklis 4 osutatud kohanemiseks tehtud edusammud ei ole piisavad, võtab ta kooskõlas aluslepingutega vajalikud meetmed samal ajal, kui vaatab läbi trajektoori vastavalt artikli 3 lõikele 1.

Motivatsioon

Motivatsioon

Eesmärk on muuta tekst sidusamaks, täpsustades artiklis esitatud viiteid.

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Artikli 6 uus lõige 2a

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Artikli 5 lõikes 2a osutatud teabesüsteemis on osa, milles esitatud strateegiad, meetmed ja parimad tavad, et aidata viia liikmesriikide meetmed kooskõlla komisjoni soovitustega. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2a.
     
  Artikli 5 lõikes 2a osutatud teabesüsteemis on osa, milles esitatud strateegiad, meetmed ja parimad tavad, et aidata viia liikmesriikide meetmed kooskõlla komisjoni soovitustega.

Motivatsioon

Motivatsioon

Selleks et liikmesriigid saaksid komisjoni soovitused vastu võtta võimalikult hõlpsalt, peaks neil olema juurdepääs kvaliteetsele ja tõendatud teabele, mis oleks otsuste tegemise ning asjakohaste poliitikasuundade ja meetmete määramise aluseks. Tuleb suurendada teadmistebaasi, anda paremat teavet uuenduslikest algatustest ja strateegiatest ning edendada heade tavade edasiandmist ELi tasandil, eesmärgiga suurendada liikmesriikide solidaarsust, kasutada ära koostoimet ja optimeerida ressursse.

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Artikli 7 lõike 1 uus punkt f

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | f) | lisateave kohalikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt edusammude ja territoriaalse mõju kohta. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

f)

f)

lisateave kohalikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt edusammude ja territoriaalse mõju kohta.

lisateave kohalikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt edusammude ja territoriaalse mõju kohta.

Motivatsioon

Motivatsioon

Arvestades Euroopa piirkondade ja linnade olulist rolli kliimaõiguse raamistikuga hõlmatud eri poliitikameetmete rakendamisel, tuleb kliimaneutraalsuseni jõudmise kava läbivaatamisel nende seisukohti arvesse võtta.

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

Artikli 7 lõike 1 punkt e

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | mis tahes täiendav teave liidu ja liikmesriikide keskkonnasäästlike investeeringute, sealhulgas juhul kui see on kättesaadav, määruse (EL) 2020/... [taksonoomiamäärus] kohaste investeeringute kohta. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

e)

mis tahes täiendav teave liidu ja liikmesriikide keskkonnasäästlike investeeringute, sealhulgas juhul kui see on kättesaadav, määruse (EL) 2020/... [taksonoomiamäärus] kohaste investeeringute kohta.

| e) | mis tahes täiendav teave liidu ja liikmesriikide
  ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste
  keskkonnasäästlike investeeringute, sealhulgas juhul kui see on kättesaadav, määruse (EL) 2020/... [taksonoomiamäärus] kohaste investeeringute kohta. |
| --- | --- |

e)

mis tahes täiendav teave liidu ja liikmesriikide
  ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste
  keskkonnasäästlike investeeringute, sealhulgas juhul kui see on kättesaadav, määruse (EL) 2020/... [taksonoomiamäärus] kohaste investeeringute kohta.

ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste

Motivatsioon

Motivatsioon

Kuigi nende investeeringud on väiksemad kui liidu ja liikmesriikide omad, aitaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste investeeringute arvesse võtmine tagada, et kliimaneutraalsuseni jõudmise kava läbivaatamisel austatakse täiel määral Euroopa Liidu territoriaalset mitmekesisust. Lisaks on Euroopa piirkonnad ja linnad sageli jätkusuutlikkuse valdkonnas innovatsioonikeskused ning neid tuleks tulevikus suurte eesmärkide seadmisel nõuetekohaselt arvesse võtta.

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Artikkel 8

Artikkel 8

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon teeb koostööd kõigi ühiskonna osadega, et neil oleks võimalik
  astuda samme
  kliimaneutraalse ja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise ühiskonna arendamiseks. Komisjon aitab tagada kaasava ja juurdepääsetava protsessi kõigil tasanditel, sealhulgas riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning sotsiaalpartnerite, kodanike ja kodanikuühiskonnaga, et võimaldada parimate tavade jagamist ja teha kindlaks meetmed, mis aitavad saavutada käesoleva määruse eesmärke. Peale selle võib komisjon kasutada ära liikmesriikide poolt määruse (EL) 2018/1999 artikli 11 kohaselt sisse seatud mitmetasandilisi kliima- ja energiadialooge. | Komisjon teeb koostööd kõigi ühiskonna osadega, et neil oleks võimalik
  võtta ulatuslikke meetmeid
  kliimaneutraalse ja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise ühiskonna arendamiseks. Komisjon aitab tagada kaasava ja juurdepääsetava protsessi kõigil tasanditel, sealhulgas riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning sotsiaalpartnerite, kodanike ja kodanikuühiskonnaga, et võimaldada parimate tavade jagamist ja teha kindlaks meetmed, mis aitavad saavutada käesoleva määruse eesmärke.
  Eelkõige peaks komisjon COVID-19 kriisist taastumise raames toetuma otsesele sidemele kodanike, kohalike ettevõtjate ning nende kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel ja seda sidet toetama, sest sellest sõltub kliimakindla ühiskonna ülesehitamine ja kogukondade toetuse tagamine.
  Peale selle võib komisjon kasutada ära liikmesriikide poolt määruse (EL) 2018/1999 artikli 11 kohaselt sisse seatud mitmetasandilisi kliima- ja energiadialooge
  ning samuti kliimapakti raames võetavaid meetmeid
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Komisjon teeb koostööd kõigi ühiskonna osadega, et neil oleks võimalik
  astuda samme
  kliimaneutraalse ja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise ühiskonna arendamiseks. Komisjon aitab tagada kaasava ja juurdepääsetava protsessi kõigil tasanditel, sealhulgas riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning sotsiaalpartnerite, kodanike ja kodanikuühiskonnaga, et võimaldada parimate tavade jagamist ja teha kindlaks meetmed, mis aitavad saavutada käesoleva määruse eesmärke. Peale selle võib komisjon kasutada ära liikmesriikide poolt määruse (EL) 2018/1999 artikli 11 kohaselt sisse seatud mitmetasandilisi kliima- ja energiadialooge.

astuda samme

Komisjon teeb koostööd kõigi ühiskonna osadega, et neil oleks võimalik
  võtta ulatuslikke meetmeid
  kliimaneutraalse ja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise ühiskonna arendamiseks. Komisjon aitab tagada kaasava ja juurdepääsetava protsessi kõigil tasanditel, sealhulgas riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning sotsiaalpartnerite, kodanike ja kodanikuühiskonnaga, et võimaldada parimate tavade jagamist ja teha kindlaks meetmed, mis aitavad saavutada käesoleva määruse eesmärke.
  Eelkõige peaks komisjon COVID-19 kriisist taastumise raames toetuma otsesele sidemele kodanike, kohalike ettevõtjate ning nende kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel ja seda sidet toetama, sest sellest sõltub kliimakindla ühiskonna ülesehitamine ja kogukondade toetuse tagamine.
  Peale selle võib komisjon kasutada ära liikmesriikide poolt määruse (EL) 2018/1999 artikli 11 kohaselt sisse seatud mitmetasandilisi kliima- ja energiadialooge
  ning samuti kliimapakti raames võetavaid meetmeid
  .

võtta ulatuslikke meetmeid

Eelkõige peaks komisjon COVID-19 kriisist taastumise raames toetuma otsesele sidemele kodanike, kohalike ettevõtjate ning nende kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel ja seda sidet toetama, sest sellest sõltub kliimakindla ühiskonna ülesehitamine ja kogukondade toetuse tagamine.

ning samuti kliimapakti raames võetavaid meetmeid

Motivatsioon

Motivatsioon

Kliimaneutraalse ja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise ühiskonna saavutamine peab tuginema teabevahetusele ja ühiskonna teadlikkusele. Nende vahendite tugevdamine on ülesanne, milles komisjon saab võtta juhtrolli oma avaliku poliitika kujundamisel ja rakendamisel, arvestades et need põhinevad valdkonnaülesel lähenemisviisil, samal ajal kui kavandatud meetmed kuuluvad selliste valdkondlike poliitikameetmete alla, mida riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused võivad soovida vajadusel ellu viia. Vaja on keskkonnahoidlikku majanduse taastamist. Kuid selle ellu viimiseks peavad Euroopa kodanikud ja ettevõtjad sellega ühinema. Seepärast on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel siinkohal oluline osa.

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Artikkel 9

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Delegeeritud volituste rakendamine





  1.
     
  Artikli 3 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.






  2.
     
  Artikli 3 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.






  3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.






  4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.






  5.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.






  6.
     
  Artikli 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. | |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Delegeeritud volituste rakendamine

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Artikli 3 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artikli 3 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.
     
  Artikli 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Motivatsioon

Motivatsioon

Euroopa Komisjoni kavatsus kasutada delegeeritud õigusakte eesmärkide läbivaatamiseks on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290.

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | märgib, et Euroopa roheline kokkulepe on Euroopa Liidu üks juhtalgatus, kuid rõhutab, et Euroopa projekti uus kasvustrateegia koos hiljuti avaldatud Euroopa Komisjoni teatisega ELi eelarve kohta tugevdavad taastekava, mille eesmärk on tagada kiire ja täielik taastumine praegusest tervishoiu- ja majanduskriisist. Komitee märgib, et rohelise kokkuleppe põhieesmärk peab olema üleminek kliimaneutraalsusele hiljemalt 2050. aastaks, ergutades samal ajal majanduse kiiret ja kestlikku taastumist, sest komitee tunnistab, et see üleminek pakub Euroopale ja selle kodanikele uusi võimalusi liikuda vastupanuvõimelisema ühiskonna ja majanduse poole; |
| --- | --- |

1.

märgib, et Euroopa roheline kokkulepe on Euroopa Liidu üks juhtalgatus, kuid rõhutab, et Euroopa projekti uus kasvustrateegia koos hiljuti avaldatud Euroopa Komisjoni teatisega ELi eelarve kohta tugevdavad taastekava, mille eesmärk on tagada kiire ja täielik taastumine praegusest tervishoiu- ja majanduskriisist. Komitee märgib, et rohelise kokkuleppe põhieesmärk peab olema üleminek kliimaneutraalsusele hiljemalt 2050. aastaks, ergutades samal ajal majanduse kiiret ja kestlikku taastumist, sest komitee tunnistab, et see üleminek pakub Euroopale ja selle kodanikele uusi võimalusi liikuda vastupanuvõimelisema ühiskonna ja majanduse poole;

| 2. | toetab ELi pikaajalise kliimaneutraalsuse eesmärgi kehtestamist asjakohase õiguslikult siduva eesmärgi abil, mis on vajalik samm Euroopa projekti suunamiseks pöördumatu kliimaneutraalsuse poole aastaks 2050. See kohustus on vajalik, et tugevdada Euroopa Liitu kui kliimameetmete üleilmset eestvedajat ja saadikut kasvuhoonegaaside netonullheite ja kasvuhoonegaaside sidumise mahu suurendamise suurte saavutamise suurte eesmärkide säilitamisel. Samuti on seda vaja kodanike, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna usalduse suurendamiseks, tagades kaasavad ja kooskõlastatud jõupingutused. Sellega seoses oleks samuti oluline kaaluda juba ka 2050. aasta järgset poliitilist suunda, sest on tõenäoline, et jätkuvalt on vaja jätkusuutlikku negatiivsete heitkoguste süsteemi. Seda silmas pidades on tähtis luua ka põlvkondadevahelise kliimaõigluse kontseptsioon ning seda praeguste ja tulevaste otsuste tegemisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

2.

toetab ELi pikaajalise kliimaneutraalsuse eesmärgi kehtestamist asjakohase õiguslikult siduva eesmärgi abil, mis on vajalik samm Euroopa projekti suunamiseks pöördumatu kliimaneutraalsuse poole aastaks 2050. See kohustus on vajalik, et tugevdada Euroopa Liitu kui kliimameetmete üleilmset eestvedajat ja saadikut kasvuhoonegaaside netonullheite ja kasvuhoonegaaside sidumise mahu suurendamise suurte saavutamise suurte eesmärkide säilitamisel. Samuti on seda vaja kodanike, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna usalduse suurendamiseks, tagades kaasavad ja kooskõlastatud jõupingutused. Sellega seoses oleks samuti oluline kaaluda juba ka 2050. aasta järgset poliitilist suunda, sest on tõenäoline, et jätkuvalt on vaja jätkusuutlikku negatiivsete heitkoguste süsteemi. Seda silmas pidades on tähtis luua ka põlvkondadevahelise kliimaõigluse kontseptsioon ning seda praeguste ja tulevaste otsuste tegemisel arvesse võtta;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et praegune tervishoiukriis üksnes rõhutab vajadust muuta ühiskond ja majandus kestlikumaks ja vastupanuvõimelisemaks, sest kliimamuutuste edasisel eiramisel võivad olla sügavamad tagajärjed ülemaailmsel tasandil; toonitab, et üleminek peab olema õiglane, järkjärguline ja püsiv, sest lühiajalised jätkusuutmatud lahendused võivad tuua kliimaneutraalsuse poole liikumisel pigem kahju kui kasu; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et praegune tervishoiukriis üksnes rõhutab vajadust muuta ühiskond ja majandus kestlikumaks ja vastupanuvõimelisemaks, sest kliimamuutuste edasisel eiramisel võivad olla sügavamad tagajärjed ülemaailmsel tasandil; toonitab, et üleminek peab olema õiglane, järkjärguline ja püsiv, sest lühiajalised jätkusuutmatud lahendused võivad tuua kliimaneutraalsuse poole liikumisel pigem kahju kui kasu;

| 4. | rõhutab, et Euroopa kliimaseadus peaks samuti tagama selle, et kasvuhoonegaaside netonullheite saavutamiseks rakendatavad meetmed tugevdavad ka teisi keskkonnaalaselt esmatähtsaid eesmärke, nagu bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja kaitsealade majandamine, ega kahjusta neid; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et Euroopa kliimaseadus peaks samuti tagama selle, et kasvuhoonegaaside netonullheite saavutamiseks rakendatavad meetmed tugevdavad ka teisi keskkonnaalaselt esmatähtsaid eesmärke, nagu bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja kaitsealade majandamine, ega kahjusta neid;

| 5. | kutsub komisjoni üles kaaluma Ühendkuningriigi EList lahkumise mõju kliimaneutraalsuse eesmärgi ja vahe-eesmärkide saavutamisele; tuletab meelde, et Ühendkuningriik on praegu ELi suuruselt teine CO2 heite tekitaja, kes jätkab ja kavandab heite vähendamist tublisti üle ELi keskmise ning kellel on õiguslikult siduv riiklik kliimaeesmärk vähendada heidet 2030. aastaks ligikaudu 57 % (1); |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles kaaluma Ühendkuningriigi EList lahkumise mõju kliimaneutraalsuse eesmärgi ja vahe-eesmärkide saavutamisele; tuletab meelde, et Ühendkuningriik on praegu ELi suuruselt teine CO2

1

| 6. | tuletab meelde hiljuti vastu võetud deklaratsiooni „Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui osalejad Euroopa reageerimises COVID-19 kriisile“ ning vajadust, et Euroopa roheline kokkulepe oleks ELi majanduse taastamise kava keskmes, nii et kriisist saaks võimalus tegeleda kiiresti kliimamuutuste probleemiga ning tugevdada ELi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde hiljuti vastu võetud deklaratsiooni „Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui osalejad Euroopa reageerimises COVID-19 kriisile“ ning vajadust, et Euroopa roheline kokkulepe oleks ELi majanduse taastamise kava keskmes, nii et kriisist saaks võimalus tegeleda kiiresti kliimamuutuste probleemiga ning tugevdada ELi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust;

| 7. | peab vajalikuks kaasata kõik kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused riiklike energia- ja kliimakavade koostamisse ja pikaajalise riikliku poliitika kujundamisse tõeliselt kaasava mitmetasandilise dialoogi kaudu, mis tugineb kohalikele ja piirkondlikele kogemustele; nõustub mitmetasandiliste kliima- ja energiadialoogide lisamisega ELi kliimaalastesse õigusaktidesse, kuid rõhutab vajadust süstemaatilisema lähenemisviisi järele, millega kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kliimaneutraalsusele üleminekut käsitlevatesse protsessidesse, st nii ELi otsuste tegemisse kui ka rahvusvahelistesse läbirääkimistesse; kordab oma üleskutset liikmesriikidele ja Euroopa Komisjonile luua alaline mitmetasandilise energiadialoogi platvorm, (2) et toetada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide, ettevõtjate ja teiste energiaalase ülemineku sidusrühmade aktiivset osalemist; |
| --- | --- |

7.

peab vajalikuks kaasata kõik kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused riiklike energia- ja kliimakavade koostamisse ja pikaajalise riikliku poliitika kujundamisse tõeliselt kaasava mitmetasandilise dialoogi kaudu, mis tugineb kohalikele ja piirkondlikele kogemustele; nõustub mitmetasandiliste kliima- ja energiadialoogide lisamisega ELi kliimaalastesse õigusaktidesse, kuid rõhutab vajadust süstemaatilisema lähenemisviisi järele, millega kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kliimaneutraalsusele üleminekut käsitlevatesse protsessidesse, st nii ELi otsuste tegemisse kui ka rahvusvahelistesse läbirääkimistesse; kordab oma üleskutset liikmesriikidele ja Euroopa Komisjonile luua alaline mitmetasandilise energiadialoogi platvorm, (2

| 8. | rõhutab, et kuna kodanike kaasamine on hädavajalik märkimisväärsete edusammude tegemiseks kliimaneutraalsuse poole, sõltub Euroopa rohelise kokkuleppe edu märkimisväärselt algatustest, mis soodustavad alt-üles suunatud tagasisidet ning toetavad teabevahetust ja haridust rohujuuretasandil; soovitab sellega seoses lõimida Euroopa kliimapakti Euroopa kliimaseadusesse ja toonitab, et pakt tuleks kujundada uuenduslikuks juhtimisvahendiks, mis võimaldab kahesuunalist suhtlust, koostööd ja teabevahetust tasandite, sektorite ja piirkondade vahel, et suurendada ELi kliimapoliitika tõhusust ja õiguspärasust; rõhutab, et ühiskonna ja teiste sidusrühmade nõuetekohane kaasamine muudab tõenäolisemaks toetuse poliitikameetmetele ning aitab mõõta tehtud edusamme ulatuslikumalt ja läbipaistvamalt ning võimaldab selle tulemusena inimestel ja organisatsioonidel kohalikul tasandil kogeda oma osa üleminekuprotsessis; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et kuna kodanike kaasamine on hädavajalik märkimisväärsete edusammude tegemiseks kliimaneutraalsuse poole, sõltub Euroopa rohelise kokkuleppe edu märkimisväärselt algatustest, mis soodustavad alt-üles suunatud tagasisidet ning toetavad teabevahetust ja haridust rohujuuretasandil; soovitab sellega seoses lõimida Euroopa kliimapakti Euroopa kliimaseadusesse ja toonitab, et pakt tuleks kujundada uuenduslikuks juhtimisvahendiks, mis võimaldab kahesuunalist suhtlust, koostööd ja teabevahetust tasandite, sektorite ja piirkondade vahel, et suurendada ELi kliimapoliitika tõhusust ja õiguspärasust; rõhutab, et ühiskonna ja teiste sidusrühmade nõuetekohane kaasamine muudab tõenäolisemaks toetuse poliitikameetmetele ning aitab mõõta tehtud edusamme ulatuslikumalt ja läbipaistvamalt ning võimaldab selle tulemusena inimestel ja organisatsioonidel kohalikul tasandil kogeda oma osa üleminekuprotsessis;

| 9. | märgib, et arvestades Euroopa piirkondade kliima, keskkonna, maastike, liikuvuse ning majandusliku ja sotsiaalse struktuuri mitmekesisust, ei ole kõigile ühesugune lähenemisviis kliimamuutuste vastu võitlemisel sobiv; märgib, et Euroopa kliimaseadus kujutab endast raammäärust, mille abil hõlmatakse kliimaeesmärk eri poliitikameetmetesse, ning selle edu sõltub suurel määral kohalikest ja piirkondlikest omavalitsustest; toonitab samuti, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel kui kodanikele lähimal valitsustasandil on oluline roll detsentraliseeritud energiatootmise juhtimises, soodustades oma tarbeks energia tootmist, hajatootmist ja nutivõrke, investeeringute edendamises ning energia- ja kliimameetmete sidumises elamumajanduse, energiaostuvõimetuse ja transpordimeetmetega; |
| --- | --- |

9.

märgib, et arvestades Euroopa piirkondade kliima, keskkonna, maastike, liikuvuse ning majandusliku ja sotsiaalse struktuuri mitmekesisust, ei ole kõigile ühesugune lähenemisviis kliimamuutuste vastu võitlemisel sobiv; märgib, et Euroopa kliimaseadus kujutab endast raammäärust, mille abil hõlmatakse kliimaeesmärk eri poliitikameetmetesse, ning selle edu sõltub suurel määral kohalikest ja piirkondlikest omavalitsustest; toonitab samuti, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel kui kodanikele lähimal valitsustasandil on oluline roll detsentraliseeritud energiatootmise juhtimises, soodustades oma tarbeks energia tootmist, hajatootmist ja nutivõrke, investeeringute edendamises ning energia- ja kliimameetmete sidumises elamumajanduse, energiaostuvõimetuse ja transpordimeetmetega;

| 10. | rõhutab, et Euroopa kliimaseadus kui Euroopa rohelise kokkuleppe tugisammas ja kliimaneutraalsuse saavutamise raamseadus peaks tagama, et kõik ELi meetmed vastavad kahju mittetekitamise põhimõttele ja tunnistavad kooskõlas aktiivse subsidiaarsuse põhimõttega täielikult kõiki valitsustasandeid kui partnereid ELi otsustusprotsessis, mitte kui sidusrühmi; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et Euroopa kliimaseadus kui Euroopa rohelise kokkuleppe tugisammas ja kliimaneutraalsuse saavutamise raamseadus peaks tagama, et kõik ELi meetmed vastavad kahju mittetekitamise põhimõttele ja tunnistavad kooskõlas aktiivse subsidiaarsuse põhimõttega täielikult kõiki valitsustasandeid kui partnereid ELi otsustusprotsessis, mitte kui sidusrühmi;

| 11. | nõuab, et põhimõttelisi otsuseid kliimamuutustega seotud eesmärkide rakendamise kohta ei tehtaks delegeeritud õigusaktide vormis, sest nii piirataks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasotsustamisõigust. Komitee leiab, et kliimaneutraalsuse saavutamiseks määratletav trajektoor on just selline põhimõtteline otsus; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et põhimõttelisi otsuseid kliimamuutustega seotud eesmärkide rakendamise kohta ei tehtaks delegeeritud õigusaktide vormis, sest nii piirataks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasotsustamisõigust. Komitee leiab, et kliimaneutraalsuse saavutamiseks määratletav trajektoor on just selline põhimõtteline otsus;

| 12. | märgib, et Euroopa kliimaseaduse eesmärkide saavutamisel on oluline, et see tugineks kvaliteetsele ja tõendatud teabele, mis oleks otsuste tegemise ning asjakohaste poliitikasuundade ja meetmete määramise aluseks. Kliimamuutuste mõju avaldub territoriaalsel tasandil ning mõjutab otseselt piirkondi ja kohalikke omavalitsusi. Iga riigi valitsemissektor peab koostama ja esitama riiklikud inventuurid. Mõõtmiste kvaliteedi parandamiseks on oluline, et meetodid töötataks välja ELi, liikmesriikide ning kohaliku ja piirkondliku tasandi koostoimes, et kohalikud ja piirkondliku omavalitsused saaksid koostada oma inventuurid samade kriteeriumide alusel, mis põhinevad territoriaalsel lähenemisviisil. See teave võimaldaks määrata kindlaks konkreetsed kasvuhoonegaaside heitestsenaariumid, mille jaoks saaks koostada tegevuskavad, mis on kohandatud iga piirkonna sotsiaal-majanduslikule ja keskkonnaalasele olukorrale, ning kehtestada konkreetsed valdkondlikud eesmärgid. Lisaks võimaldab kohalik ja piirkondlik jälgimine paremini analüüsida kõiki kõrvalekaldeid kavades määratletud trajektooridest ning nende kõrvaldamiseks vajalikke meetmeid; |
| --- | --- |

12.

märgib, et Euroopa kliimaseaduse eesmärkide saavutamisel on oluline, et see tugineks kvaliteetsele ja tõendatud teabele, mis oleks otsuste tegemise ning asjakohaste poliitikasuundade ja meetmete määramise aluseks. Kliimamuutuste mõju avaldub territoriaalsel tasandil ning mõjutab otseselt piirkondi ja kohalikke omavalitsusi. Iga riigi valitsemissektor peab koostama ja esitama riiklikud inventuurid. Mõõtmiste kvaliteedi parandamiseks on oluline, et meetodid töötataks välja ELi, liikmesriikide ning kohaliku ja piirkondliku tasandi koostoimes, et kohalikud ja piirkondliku omavalitsused saaksid koostada oma inventuurid samade kriteeriumide alusel, mis põhinevad territoriaalsel lähenemisviisil. See teave võimaldaks määrata kindlaks konkreetsed kasvuhoonegaaside heitestsenaariumid, mille jaoks saaks koostada tegevuskavad, mis on kohandatud iga piirkonna sotsiaal-majanduslikule ja keskkonnaalasele olukorrale, ning kehtestada konkreetsed valdkondlikud eesmärgid. Lisaks võimaldab kohalik ja piirkondlik jälgimine paremini analüüsida kõiki kõrvalekaldeid kavades määratletud trajektooridest ning nende kõrvaldamiseks vajalikke meetmeid;

| 13. | kinnitab, et edusammude tõhus jälgimine võib suurendada kliimaneutraalsuse saavutamiseks tehtavate jõupingutuste nähtavust, läbipaistvust ja toetust ning et sellise mõju ilmnemiseks tuleks Euroopa kliimaõiguse alusel tehtavate edusammude jälgimiseks koguda andmeid vajadusel pigem piirkondlikul kui riiklikul tasandil; teeb ettepaneku teha kogutud andmed üldsusele hõlpsasti ja pidevalt kättesaadavaks ning mitte ainult korrapärase aruandluse kaudu, kuna sidusrühmade kaasamine järelevalveprotsessi võib osutuda väga oluliseks teguriks, et jõuda 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärgini viisil, mis oleks realistlik ja üldsusele vastuvõetav; |
| --- | --- |

13.

kinnitab, et edusammude tõhus jälgimine võib suurendada kliimaneutraalsuse saavutamiseks tehtavate jõupingutuste nähtavust, läbipaistvust ja toetust ning et sellise mõju ilmnemiseks tuleks Euroopa kliimaõiguse alusel tehtavate edusammude jälgimiseks koguda andmeid vajadusel pigem piirkondlikul kui riiklikul tasandil; teeb ettepaneku teha kogutud andmed üldsusele hõlpsasti ja pidevalt kättesaadavaks ning mitte ainult korrapärase aruandluse kaudu, kuna sidusrühmade kaasamine järelevalveprotsessi võib osutuda väga oluliseks teguriks, et jõuda 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärgini viisil, mis oleks realistlik ja üldsusele vastuvõetav;

| 14. | leiab, et energialiidu juhtimist käsitlevas määruses tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse, et riiklikult kindlaksmääratud panustes esitatakse piirkondlikult ja kohalikult kindlaksmääratud panused liigendatud kujul, et tunnistada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli rahvusvaheliste kliimakohustuste täitmisel: komitee arvamus teemal „Kliimaalane juhtimine pärast 2020. aastat: Euroopa ja üleilmne perspektiiv – panus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 24. konverentsile“, raportöör Andrew Varah Cooper; |
| --- | --- |

14.

leiab, et energialiidu juhtimist käsitlevas määruses tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse, et riiklikult kindlaksmääratud panustes esitatakse piirkondlikult ja kohalikult kindlaksmääratud panused liigendatud kujul, et tunnistada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli rahvusvaheliste kliimakohustuste täitmisel: komitee arvamus teemal „Kliimaalane juhtimine pärast 2020. aastat: Euroopa ja üleilmne perspektiiv – panus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 24. konverentsile“, raportöör Andrew Varah Cooper;

| 15. | rõhutab, et kohalike ja piirkondlike eesmärkide kaasamine mitte ainult ei suurendaks läbipaistvust ega parandaks edusammude üldise jälgimise kvaliteeti ja detailsust, vaid tooks suurt kasu ka kõigi valitsustasandite koostööle ja koostoimele nii meetmete võtmisel kui ka eelarvevahendite eraldamisel. See vähendaks oluliselt ohtu, et Euroopa kliimaõigusesse lisatud üksikud poliitikameetmed võiksid kahjustada Euroopa piirkondlikku ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et kohalike ja piirkondlike eesmärkide kaasamine mitte ainult ei suurendaks läbipaistvust ega parandaks edusammude üldise jälgimise kvaliteeti ja detailsust, vaid tooks suurt kasu ka kõigi valitsustasandite koostööle ja koostoimele nii meetmete võtmisel kui ka eelarvevahendite eraldamisel. See vähendaks oluliselt ohtu, et Euroopa kliimaõigusesse lisatud üksikud poliitikameetmed võiksid kahjustada Euroopa piirkondlikku ühtekuuluvust;

| 16. | rõhutab, et piirkondlikule ja kohalikule tasandile kohandatud meetmete jaoks sobivate rahaliste vahendite otsesel eraldamisel lähtuvalt konkreetse tasandi eesmärkidest ei oleks mitte ainult tugev mõju majandusele, vaid see aitaks kaasa ka kogukonna aktiivsusele osalusstruktuurides; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et piirkondlikule ja kohalikule tasandile kohandatud meetmete jaoks sobivate rahaliste vahendite otsesel eraldamisel lähtuvalt konkreetse tasandi eesmärkidest ei oleks mitte ainult tugev mõju majandusele, vaid see aitaks kaasa ka kogukonna aktiivsusele osalusstruktuurides;

| 17. | teeb ettepaneku, et riiklike meetmete hindamise järeldused koos energialiidu olukorda käsitleva aruandega sisaldaksid kohalikku ja piirkondlikku peatükki, et muuta kogu Euroopa Liidus tehtud edusammud läbipaistvamaks ja detailsemaks. Komitee pakub oma abi selle peatüki koostamisel; |
| --- | --- |

17.

teeb ettepaneku, et riiklike meetmete hindamise järeldused koos energialiidu olukorda käsitleva aruandega sisaldaksid kohalikku ja piirkondlikku peatükki, et muuta kogu Euroopa Liidus tehtud edusammud läbipaistvamaks ja detailsemaks. Komitee pakub oma abi selle peatüki koostamisel;

| 18. | kordab üleskutset luua Euroopa Kliimaneutraalsuse Seirekeskus, et aidata täita riiklikke aruandluskohustusi energialiidu juhtimise raames. See keskus peaks sõltumatult ja avalikult andma otsustajate ja avalikkuse käsutusse ajakohased teaduslikud andmed kliimamuutuste kohta ja võimalikud stsenaariumid nende piiramiseks. See koos ELi oskuste ülevaate raames tehtava uue ELi oskuste auditiga peaks aitama kaardistada ja jälgida Euroopa piirkondade eripära ja haavatavust, et vältida vastuseisu üleminekuprotsessile. Euroopa roheline kokkulepe on uus ELi majanduskasvu strateegia ja see peab olema COVID-19 pandeemia järgse ELi majanduse jätkusuutliku taastamise strateegia keskne sammas. Poliitika rakendamise vastavusse viimine oskuste suurenemisega on seega oluline tulevikukindla poliitika, õiglase ühiskonna ning stabiilse ja kasvava majanduse jaoks; |
| --- | --- |

18.

kordab üleskutset luua Euroopa Kliimaneutraalsuse Seirekeskus, et aidata täita riiklikke aruandluskohustusi energialiidu juhtimise raames. See keskus peaks sõltumatult ja avalikult andma otsustajate ja avalikkuse käsutusse ajakohased teaduslikud andmed kliimamuutuste kohta ja võimalikud stsenaariumid nende piiramiseks. See koos ELi oskuste ülevaate raames tehtava uue ELi oskuste auditiga peaks aitama kaardistada ja jälgida Euroopa piirkondade eripära ja haavatavust, et vältida vastuseisu üleminekuprotsessile. Euroopa roheline kokkulepe on uus ELi majanduskasvu strateegia ja see peab olema COVID-19 pandeemia järgse ELi majanduse jätkusuutliku taastamise strateegia keskne sammas. Poliitika rakendamise vastavusse viimine oskuste suurenemisega on seega oluline tulevikukindla poliitika, õiglase ühiskonna ning stabiilse ja kasvava majanduse jaoks;

| 19. | rõhutab, et üldsuse tõhus osalemine ei sõltu üksnes teabe kogumisest ühiskonna kõigilt osadelt, vaid vaja on anda ka piisavat teavet nende panuse mõju kohta. Kestlikud lahendused nõuavad sidusrühmade koostööd mitte ainult süsteemide käitamisel ja hooldamisel, vaid ka otsustusprotsessis. Seega ei piisa käitumisharjumuste muutmiseks sellest, kui üldsuse osalemist suurendavates jõupingutustes kasutatakse vaid ühepoolsest teabeedastust; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et üldsuse tõhus osalemine ei sõltu üksnes teabe kogumisest ühiskonna kõigilt osadelt, vaid vaja on anda ka piisavat teavet nende panuse mõju kohta. Kestlikud lahendused nõuavad sidusrühmade koostööd mitte ainult süsteemide käitamisel ja hooldamisel, vaid ka otsustusprotsessis. Seega ei piisa käitumisharjumuste muutmiseks sellest, kui üldsuse osalemist suurendavates jõupingutustes kasutatakse vaid ühepoolsest teabeedastust;

| 20. | pooldab taastuvenergia kasutamist kliimaeesmärkide saavutamiseks. Komitee ei pea tuumaenergiat tuleviku jaoks jätkusuutlikuks tehnoloogiaks ja on vastu selle laialdasemale kasutamisele; |
| --- | --- |

20.

pooldab taastuvenergia kasutamist kliimaeesmärkide saavutamiseks. Komitee ei pea tuumaenergiat tuleviku jaoks jätkusuutlikuks tehnoloogiaks ja on vastu selle laialdasemale kasutamisele;

| 21. | tuletab meelde, et ELi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on osa ELi rikkalikust ja mitmekesisest valitsus- ja demokraatlikust struktuurist ning neid tuleks sellisena ka kohelda; rõhutab sellega seoses, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine ei tohiks olla osa üldsuse kaasamisest ega piirduda ainult teatava tegevusega, vaid see peaks võimaldama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste süstemaatilist panust kogu poliitikatsükli jooksul ning olemasolevate seadusandlike organite hindamist ja läbivaatamist. Komitee tuletab seda silmas pidades meelde, et Pariisi kokkuleppes tunnistatakse mitmetasandilise valitsemise olulist rolli kliimapoliitikas ning vajadust teha koostööd piirkondade ja linnadega. Komitee märgib, et artiklis 2 on osalised võtnud endale kohustuse viia avaliku ja erasektori rahastamisvood kooskõlla kokkuleppe eesmärkidega ja kliima muutumisele vastupidava arengu saavutamisega. Kliimaseaduse eesmärk on luua alus finantsvoogude põhjalikuks vastavusse viimiseks Pariisi kokkuleppe eesmärkidega ELi ja riiklikul tasandil, kasutades selleks juba olemasolevaid ja hiljuti loodud aruandlus- ja läbivaatamisprotsesse; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et ELi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on osa ELi rikkalikust ja mitmekesisest valitsus- ja demokraatlikust struktuurist ning neid tuleks sellisena ka kohelda; rõhutab sellega seoses, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine ei tohiks olla osa üldsuse kaasamisest ega piirduda ainult teatava tegevusega, vaid see peaks võimaldama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste süstemaatilist panust kogu poliitikatsükli jooksul ning olemasolevate seadusandlike organite hindamist ja läbivaatamist. Komitee tuletab seda silmas pidades meelde, et Pariisi kokkuleppes tunnistatakse mitmetasandilise valitsemise olulist rolli kliimapoliitikas ning vajadust teha koostööd piirkondade ja linnadega. Komitee märgib, et artiklis 2 on osalised võtnud endale kohustuse viia avaliku ja erasektori rahastamisvood kooskõlla kokkuleppe eesmärkidega ja kliima muutumisele vastupidava arengu saavutamisega. Kliimaseaduse eesmärk on luua alus finantsvoogude põhjalikuks vastavusse viimiseks Pariisi kokkuleppe eesmärkidega ELi ja riiklikul tasandil, kasutades selleks juba olemasolevaid ja hiljuti loodud aruandlus- ja läbivaatamisprotsesse;

| 22. | tuletab meelde tuumaenergia kestlikkusega seotud olulisi probleeme (nii tooraine seisukohast kui ka tuumajäätmete lahendamata küsimuse seisukohast) ning soovitab seepärast kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 194 toetada kliimaeesmärkide saavutamist peamiselt taastuvenergia abil, selle asemel, et suurendada tuumaenergia kasutamist. |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde tuumaenergia kestlikkusega seotud olulisi probleeme (nii tooraine seisukohast kui ka tuumajäätmete lahendamata küsimuse seisukohast) ning soovitab seepärast kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 194 toetada kliimaeesmärkide saavutamist peamiselt taastuvenergia abil, selle asemel, et suurendada tuumaenergia kasutamist.

Brüssel, 2. juuli 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

1

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

1

(1)  „Climate Neutrality as Long-term Strategy: The EU’s Net Zero Target and Its Consequences for Member States“, O. Geden, F. Schenuit, august 2019.

1

(2)  Komitee on seda seisukohta väljendanud mitmes arvamuses: „Energialiidu juhtimine ja puhas energia“, raportöör Bruno Hranić, „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“, raportöör Michele Emiliano, „Kliimaalane juhtimine pärast 2020. aastat: Euroopa ja üleilmne perspektiiv – panus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 24. konverentsile“, raportöör Andrew Varah Cooper, ning komitee 2019. aasta detsembris vastu võetud resolutsioon rohelise kokkuleppe kohta.

2

---

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 324/74 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 324/74

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Õiglase ülemineku fond“

(2020/C 324/11)

| Pearaportöör: | Rijeka linnapea Vojko OBERSNEL (HR/PES) |
| --- | --- |
| Viitedokumendid: | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond
  COM(2020) 22 final
  Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad
  COM(2020) 23 final
  Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond
  COM(2020) 460 final |

Pearaportöör:

Rijeka linnapea Vojko OBERSNEL (HR/PES)

Viitedokumendid:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond

COM(2020) 22 final

Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad

COM(2020) 23 final

Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond

COM(2020) 460 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond

COM(2020) 22 final

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 13

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et tagada õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamise paindlikkus tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames, peaks olema võimalik ette valmistada iseseisev õiglase ülemineku fondi programm või kavandada õiglase ülemineku fondi vahendeid Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), Euroopa Sotsiaalfond+-st (ESF+) või Ühtekuuluvusfondist toetatava programmi raames ühe või mitme sihtotstarbelise prioriteedi raames. Vastavalt määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artiklile 21a
  tuleks
  õiglase ülemineku fondi vahendeid suurendada ERFist ja ESF+-st saadava täiendava rahastamisega. ERFist ja ESF+-st ümberpaigutatud asjaomased summad peaksid olema kooskõlas õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades sätestatud tegevuste liikidega. | Selleks et tagada õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamise paindlikkus tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames, peaks olema võimalik ette valmistada iseseisev õiglase ülemineku fondi programm või kavandada õiglase ülemineku fondi vahendeid Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), Euroopa Sotsiaalfond+-st (ESF+) või Ühtekuuluvusfondist toetatava programmi raames ühe või mitme sihtotstarbelise prioriteedi raames. Vastavalt määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artiklile 21a
  võiks
  õiglase ülemineku fondi vahendeid suurendada ERFist ja ESF+-st saadava täiendava rahastamisega. ERFist ja ESF+-st ümberpaigutatud asjaomased summad peaksid olema kooskõlas õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades sätestatud tegevuste liikidega. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Selleks et tagada õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamise paindlikkus tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames, peaks olema võimalik ette valmistada iseseisev õiglase ülemineku fondi programm või kavandada õiglase ülemineku fondi vahendeid Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), Euroopa Sotsiaalfond+-st (ESF+) või Ühtekuuluvusfondist toetatava programmi raames ühe või mitme sihtotstarbelise prioriteedi raames. Vastavalt määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artiklile 21a
  tuleks
  õiglase ülemineku fondi vahendeid suurendada ERFist ja ESF+-st saadava täiendava rahastamisega. ERFist ja ESF+-st ümberpaigutatud asjaomased summad peaksid olema kooskõlas õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades sätestatud tegevuste liikidega.

Selleks et tagada õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamise paindlikkus tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames, peaks olema võimalik ette valmistada iseseisev õiglase ülemineku fondi programm või kavandada õiglase ülemineku fondi vahendeid Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), Euroopa Sotsiaalfond+-st (ESF+) või Ühtekuuluvusfondist toetatava programmi raames ühe või mitme sihtotstarbelise prioriteedi raames. Vastavalt määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artiklile 21a
  võiks
  õiglase ülemineku fondi vahendeid suurendada ERFist ja ESF+-st saadava täiendava rahastamisega. ERFist ja ESF+-st ümberpaigutatud asjaomased summad peaksid olema kooskõlas õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades sätestatud tegevuste liikidega.

Motivatsioon

Õiglase ülemineku fond on poliitiline ettepanek, mis peaks üksnes täiendama olemasolevat ühtekuuluvuspoliitika eelarvet. Suuremat osa õiglase ülemineku fondist toetatavast tegevusest (artikkel 4) oleks tegelikult juba võimalik rahastada poliitikaeesmärkide 1 ja 2 raames ERFi ja ESF+ kaudu.

Muudatusettepanek 2

Artikkel 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kooskõlas määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artikli [4 lõike 1] teise lõiguga aitab õiglase ülemineku fond kaasa ühtsele erieesmärgile „võimaldada piirkondadel ja inimestel tegeleda kliimaneutraalsele majandusele ülemineku sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnamõjudega“. | Kooskõlas määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artikli [4 lõike 1] teise lõiguga aitab õiglase ülemineku fond kaasa ühtsele erieesmärgile „võimaldada piirkondadel ja inimestel tegeleda kliimaneutraalsele majandusele ülemineku sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnamõjudega“
  kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega, ELi eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja 2030. aastaks seatud vähendamiseesmärkidega
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kooskõlas määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artikli [4 lõike 1] teise lõiguga aitab õiglase ülemineku fond kaasa ühtsele erieesmärgile „võimaldada piirkondadel ja inimestel tegeleda kliimaneutraalsele majandusele ülemineku sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnamõjudega“.

Kooskõlas määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artikli [4 lõike 1] teise lõiguga aitab õiglase ülemineku fond kaasa ühtsele erieesmärgile „võimaldada piirkondadel ja inimestel tegeleda kliimaneutraalsele majandusele ülemineku sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnamõjudega“
  kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega, ELi eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja 2030. aastaks seatud vähendamiseesmärkidega
  .

Motivatsioon

Fondi eesmärk peaks selgelt viitama Pariisi kokkuleppe eesmärkidele ning ELi eesmärgile saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja 2030. aastaks seatud vähendamiseesmärkidele.

Muudatusettepanek 3

Artikli 3 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Õiglase ülemineku fond
  toetab tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärki kõigis liikmesriikides
  . | 1.   Õiglase ülemineku fond
  rahastab mõjutatud piirkondade ülemineku või tegevuste ümberkorraldamise sotsiaalset, sotsiaal-majanduslikku ja keskkondlikku mõju. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   Õiglase ülemineku fond
  toetab tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärki kõigis liikmesriikides
  .

1.   Õiglase ülemineku fond
  rahastab mõjutatud piirkondade ülemineku või tegevuste ümberkorraldamise sotsiaalset, sotsiaal-majanduslikku ja keskkondlikku mõju.

Motivatsioon

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 4

Muudatusettepanek 4

Artikli 4 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kooskõlas lõikega 1 toetatakse õiglase ülemineku fondist
  üksnes
  järgmisi tegevusi: | 2.   Kooskõlas lõikega 1 toetatakse õiglase ülemineku fondist järgmisi tegevusi: |
| a) | tulusad investeeringud VKEdesse, sealhulgas idufirmadesse, mis toovad kaasa majanduse mitmekesistamise ja ümberkorraldamise; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Kooskõlas lõikega 1 toetatakse õiglase ülemineku fondist
  üksnes
  järgmisi tegevusi:

2.   Kooskõlas lõikega 1 toetatakse õiglase ülemineku fondist järgmisi tegevusi:

a)

tulusad investeeringud VKEdesse, sealhulgas idufirmadesse, mis toovad kaasa majanduse mitmekesistamise ja ümberkorraldamise;

| a) | tulusad
  ja jätkusuutlikud
  investeeringud VKEdesse, sealhulgas idufirmadesse, mis toovad kaasa majanduse mitmekesistamise ja ümberkorraldamise; |
| --- | --- |

a)

tulusad
  ja jätkusuutlikud
  investeeringud VKEdesse, sealhulgas idufirmadesse, mis toovad kaasa majanduse mitmekesistamise ja ümberkorraldamise;

ja jätkusuutlikud

| b) | investeeringud uute ettevõtete loomisse, sealhulgas ettevõtlusinkubaatorite ja konsultatsiooniteenuste kaudu; |
| --- | --- |

b)

investeeringud uute ettevõtete loomisse, sealhulgas ettevõtlusinkubaatorite ja konsultatsiooniteenuste kaudu;

| b) | investeeringud uute
  , kestlikule arengule ülemineku seisukohast oluliste
  ettevõtete loomisse, sealhulgas ettevõtlusinkubaatorite ja konsultatsiooniteenuste kaudu; |
| --- | --- |

b)

investeeringud uute
  , kestlikule arengule ülemineku seisukohast oluliste
  ettevõtete loomisse, sealhulgas ettevõtlusinkubaatorite ja konsultatsiooniteenuste kaudu;

, kestlikule arengule ülemineku seisukohast oluliste

| c) | investeeringud teadus- ja innovatsioonitegevusse ning kõrgtehnoloogiale ülemineku edendamine; |
| --- | --- |

c)

investeeringud teadus- ja innovatsioonitegevusse ning kõrgtehnoloogiale ülemineku edendamine;

| c) | investeeringud
  jätkusuutlikku
  teadus- ja innovatsioonitegevusse ning kõrgtehnoloogiale ülemineku edendamine; |
| --- | --- |

c)

investeeringud
  jätkusuutlikku
  teadus- ja innovatsioonitegevusse ning kõrgtehnoloogiale ülemineku edendamine;

jätkusuutlikku

| d) | investeeringud taskukohase puhta energia tehnoloogia ja taristu kasutuselevõttu, kasvuhoonegaaside heite vähendamisse, energiatõhususse ja taastuvenergiasse; |
| --- | --- |

d)

investeeringud taskukohase puhta energia tehnoloogia ja taristu kasutuselevõttu, kasvuhoonegaaside heite vähendamisse, energiatõhususse ja taastuvenergiasse;

| d) | investeeringud taskukohase puhta
  , turvalise ja säästva
  energia tehnoloogia ja
  sotsiaalse
  taristu kasutuselevõttu, kasvuhoonegaaside heite vähendamisse, energiatõhususse ja taastuvenergiasse; |
| --- | --- |

d)

investeeringud taskukohase puhta
  , turvalise ja säästva
  energia tehnoloogia ja
  sotsiaalse
  taristu kasutuselevõttu, kasvuhoonegaaside heite vähendamisse, energiatõhususse ja taastuvenergiasse;

, turvalise ja säästva

sotsiaalse

| e) | investeeringud digitaliseerimisse ja digitaalsesse ühenduvusse; |
| --- | --- |

e)

investeeringud digitaliseerimisse ja digitaalsesse ühenduvusse;

| e) | investeeringud,
  millega toetatakse ELi direktiivi 2018/2001 (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) (artikli 15 lõige 3), ELi direktiivi 2010/31 (hoonete energiatõhususe kohta) (artiklid 9 ja 11) ning ELi energiatõhususe direktiivi 2012/27 (artikli 14 lõige 4) rakendamist
  ; |
| --- | --- |

e)

investeeringud,
  millega toetatakse ELi direktiivi 2018/2001 (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) (artikli 15 lõige 3), ELi direktiivi 2010/31 (hoonete energiatõhususe kohta) (artiklid 9 ja 11) ning ELi energiatõhususe direktiivi 2012/27 (artikli 14 lõige 4) rakendamist
  ;

millega toetatakse ELi direktiivi 2018/2001 (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) (artikli 15 lõige 3), ELi direktiivi 2010/31 (hoonete energiatõhususe kohta) (artiklid 9 ja 11) ning ELi energiatõhususe direktiivi 2012/27 (artikli 14 lõige 4) rakendamist

| f) | investeeringud asjaomaste kohtade taastamisse ja saastest puhastamisse, maapinna korrastamisse ja otstarbe muutmist käsitlevatesse projektidesse; |
| --- | --- |

f)

investeeringud asjaomaste kohtade taastamisse ja saastest puhastamisse, maapinna korrastamisse ja otstarbe muutmist käsitlevatesse projektidesse;

| f) | investeeringud
  digitaliseerimisse ja digitaalsesse ühenduvusse; |
| --- | --- |

f)

investeeringud
  digitaliseerimisse ja digitaalsesse ühenduvusse;

investeeringud

| g) | investeeringud ringmajanduse edendamisse jäätmete vähendamise, sealhulgas jäätmetekke vältimise, ressursitõhususe, korduskasutamise, parandamise ja ringlussevõtu kaudu; |
| --- | --- |

g)

investeeringud ringmajanduse edendamisse jäätmete vähendamise, sealhulgas jäätmetekke vältimise, ressursitõhususe, korduskasutamise, parandamise ja ringlussevõtu kaudu;

| g) | investeeringud asjaomaste kohtade taastamisse ja saastest puhastamisse, maapinna korrastamisse ja otstarbe muutmist käsitlevatesse projektidesse
  kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõttega, nagu on määratletud komisjoni 17. juuni 2014. aasta määruse (EL) nr 651/2014 (ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks) artikli 2 lõikes 122
  ; |
| --- | --- |

g)

investeeringud asjaomaste kohtade taastamisse ja saastest puhastamisse, maapinna korrastamisse ja otstarbe muutmist käsitlevatesse projektidesse
  kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõttega, nagu on määratletud komisjoni 17. juuni 2014. aasta määruse (EL) nr 651/2014 (ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks) artikli 2 lõikes 122
  ;

kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõttega, nagu on määratletud komisjoni 17. juuni 2014. aasta määruse (EL) nr 651/2014 (ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks) artikli 2 lõikes 122

| h) | töötajate
  oskuste täiendamine ja ümberõpe; |
| --- | --- |

h)

töötajate
  oskuste täiendamine ja ümberõpe;

töötajate

| h) | investeeringud ringmajanduse edendamisse jäätmete vähendamise, sealhulgas jäätmetekke vältimise, ressursitõhususe, korduskasutamise, parandamise ja ringlussevõtu kaudu; |
| --- | --- |

h)

investeeringud ringmajanduse edendamisse jäätmete vähendamise, sealhulgas jäätmetekke vältimise, ressursitõhususe, korduskasutamise, parandamise ja ringlussevõtu kaudu;

| i) | tööotsijatele tööotsingualase abi pakkumine; |
| --- | --- |

i)

tööotsijatele tööotsingualase abi pakkumine;

| i) | tööjõu
  oskuste täiendamine ja ümberõpe; |
| --- | --- |

i)

tööjõu
  oskuste täiendamine ja ümberõpe;

tööjõu

| j) | tööotsijate aktiivne kaasamine; |
| --- | --- |

j)

tööotsijate aktiivne kaasamine;

| j) | tööotsijatele tööotsingualase abi pakkumine; |
| --- | --- |

j)

tööotsijatele tööotsingualase abi pakkumine;

| k) | tehniline abi. |
| --- | --- |

k)

tehniline abi.

| k) | tööotsijate aktiivne kaasamine; |
| --- | --- |

k)

tööotsijate aktiivne kaasamine;

| l) | mis tahes muu konkreetne tegevus, milles asjaomase territooriumi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, liikmesriik ja Euroopa Komisjon on kokku leppinud ning mis on kooskõlas kohalike arengustrateegiatega ja aitab kaasa üleminekule CO2-neutraalsele ELi majandusele 2050. aastaks
  ; |
| --- | --- |

l)

mis tahes muu konkreetne tegevus, milles asjaomase territooriumi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, liikmesriik ja Euroopa Komisjon on kokku leppinud ning mis on kooskõlas kohalike arengustrateegiatega ja aitab kaasa üleminekule CO2-neutraalsele ELi majandusele 2050. aastaks
  ;

mis tahes muu konkreetne tegevus, milles asjaomase territooriumi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, liikmesriik ja Euroopa Komisjon on kokku leppinud ning mis on kooskõlas kohalike arengustrateegiatega ja aitab kaasa üleminekule CO2

| m) | tehniline abi. |
| --- | --- |

m)

tehniline abi.

Motivatsioon

Motivatsioon

| — | Keskkonnakaitsesse investeerimisel tuleb pidada kinni reeglist, et saastega tegelemise meetmete kulud peab kinni maksma saastaja. |
| --- | --- |

—

Keskkonnakaitsesse investeerimisel tuleb pidada kinni reeglist, et saastega tegelemise meetmete kulud peab kinni maksma saastaja.

| — | Oskuste täiendamine ja ümberõpe ei tohiks piirduda töötajatega, vaid hõlmama ka töötute, tööotsijate jne koolitamist rohelise majanduse töökohtade jaoks. |
| --- | --- |

—

Oskuste täiendamine ja ümberõpe ei tohiks piirduda töötajatega, vaid hõlmama ka töötute, tööotsijate jne koolitamist rohelise majanduse töökohtade jaoks.

| — | Tuleb tagada toetatava projekti suurem paindlikkus, kui asjaomased kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, liikmesriik ja Euroopa Komisjon selles kokku lepivad. |
| --- | --- |

—

Tuleb tagada toetatava projekti suurem paindlikkus, kui asjaomased kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, liikmesriik ja Euroopa Komisjon selles kokku lepivad.

Muudatusettepanek 5

Muudatusettepanek 5

Artikli 5 punkt a

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | tuumajaamade tegevuse lõpetamist
  või
  nende rajamist; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

a)

tuumajaamade tegevuse lõpetamist
  või
  nende rajamist;

või

| a) | tuumajaamade tegevuse lõpetamist, nende rajamist
  või neisse mis tahes muud liiki investeerimist
  ; |
| --- | --- |

a)

tuumajaamade tegevuse lõpetamist, nende rajamist
  või neisse mis tahes muud liiki investeerimist
  ;

või neisse mis tahes muud liiki investeerimist

Motivatsioon

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 6

Muudatusettepanek 6

Artikli 5 punkt d

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | investeeringuid fossiilkütuste tootmisse, töötlemisse, jaotusse, ladustamisse või põlemisse; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

d)

investeeringuid fossiilkütuste tootmisse, töötlemisse, jaotusse, ladustamisse või põlemisse;

| d) | investeeringuid fossiilkütuste
  kaevandamisse,
  tootmisse, töötlemisse, jaotusse, ladustamisse või põlemisse
  , sealhulgas uute söekaevanduste avamisse
  ; |
| --- | --- |

d)

investeeringuid fossiilkütuste
  kaevandamisse,
  tootmisse, töötlemisse, jaotusse, ladustamisse või põlemisse
  , sealhulgas uute söekaevanduste avamisse
  ;

kaevandamisse,

, sealhulgas uute söekaevanduste avamisse

Motivatsioon

Motivatsioon

Õiglase ülemineku fond ei tohiks toetada söekaevanduste avamist või taasavamist, kuid seda piirangut ei tohiks laiendada muud liiki kaevandustele (metall, mineraaltoore, dekoratiivkivimid jne), mis on kvaliteetne ja pikaajalist tööhõivet loov majandustegevus.

Muudatusettepanek 7

Muudatusettepanek 7

Lisada artikli 5 lõppu lõige

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Toetust ei anta tegevusele NUTS 3. tasandi piirkonnas, kus uue söe-, pruunsöe-, põlevkivi- või turbakaevanduse avamine või ajutiselt suletud söe-, pruunsöe-, põlevkivi- või turbakaevanduse taasavamine on kavandatud programmi kestuse ajaks ja põhineb õiglase ülemineku territoriaalsel kaval. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Toetust ei anta tegevusele NUTS 3. tasandi piirkonnas, kus uue söe-, pruunsöe-, põlevkivi- või turbakaevanduse avamine või ajutiselt suletud söe-, pruunsöe-, põlevkivi- või turbakaevanduse taasavamine on kavandatud programmi kestuse ajaks ja põhineb õiglase ülemineku territoriaalsel kaval.

Toetust ei anta tegevusele NUTS 3. tasandi piirkonnas, kus uue söe-, pruunsöe-, põlevkivi- või turbakaevanduse avamine või ajutiselt suletud söe-, pruunsöe-, põlevkivi- või turbakaevanduse taasavamine on kavandatud programmi kestuse ajaks ja põhineb õiglase ülemineku territoriaalsel kaval.

Motivatsioon

Motivatsioon

Toetuse eesmärk on aidata kaasa üleminekule CO2-neutraalsele majandusele. See välistab uute kaevanduste ja/või turbakaevanduste avamise ning olemasolevate taasavamise.

2

Muudatusettepanek 8

Muudatusettepanek 8

Artikli 6 lõike 1 teine lõik

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon kiidab asjaomases õiglase ülemineku territoriaalses kavas sisalduva programmi heaks üksnes juhul, kui üleminekuprotsessist kõige negatiivsemalt mõjutatud territooriumide kindlaksmääramine on nõuetekohaselt põhjendatud ja asjaomane õiglase ülemineku territoriaalne kava on kooskõlas asjaomase liikmesriigi riikliku energia- ja kliimakavaga. | Komisjon kiidab asjaomases õiglase ülemineku territoriaalses kavas sisalduva programmi heaks üksnes juhul, kui üleminekuprotsessist kõige negatiivsemalt mõjutatud territooriumide kindlaksmääramine on nõuetekohaselt põhjendatud ja asjaomane õiglase ülemineku territoriaalne kava
  järgib Pariisi kokkuleppe eesmärke ning ELi eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja 2030. aastaks seatud vähendamiseesmärke ning
  on kooskõlas
  määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artiklis [23] osutatud territoriaalsete strateegiatega
  , asjaomase liikmesriigi riikliku energia- ja kliimakavaga
  ning Euroopa sotsiaalõiguste sambaga
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Komisjon kiidab asjaomases õiglase ülemineku territoriaalses kavas sisalduva programmi heaks üksnes juhul, kui üleminekuprotsessist kõige negatiivsemalt mõjutatud territooriumide kindlaksmääramine on nõuetekohaselt põhjendatud ja asjaomane õiglase ülemineku territoriaalne kava on kooskõlas asjaomase liikmesriigi riikliku energia- ja kliimakavaga.

Komisjon kiidab asjaomases õiglase ülemineku territoriaalses kavas sisalduva programmi heaks üksnes juhul, kui üleminekuprotsessist kõige negatiivsemalt mõjutatud territooriumide kindlaksmääramine on nõuetekohaselt põhjendatud ja asjaomane õiglase ülemineku territoriaalne kava
  järgib Pariisi kokkuleppe eesmärke ning ELi eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja 2030. aastaks seatud vähendamiseesmärke ning
  on kooskõlas
  määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artiklis [23] osutatud territoriaalsete strateegiatega
  , asjaomase liikmesriigi riikliku energia- ja kliimakavaga
  ning Euroopa sotsiaalõiguste sambaga
  .

järgib Pariisi kokkuleppe eesmärke ning ELi eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja 2030. aastaks seatud vähendamiseesmärke ning

määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artiklis [23] osutatud territoriaalsete strateegiatega

ning Euroopa sotsiaalõiguste sambaga

Muudatusettepanek 9

Muudatusettepanek 9

Artikli 6 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Õiglase ülemineku fondi prioriteet või prioriteedid hõlmavad õiglase ülemineku fondi vahendeid, mis koosnevad õiglase ülemineku fondi kogueraldisest või osalisest eraldisest liikmesriikidele ning määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artikli [21a] kohaselt
  üle kantud vahenditest
  . Õiglase ülemineku fondi prioriteedile üle kantavate ERFi ja ESF+ vahendite
  kogu
  summa
  peab olema vähemalt
  poolteist korda
  suurem kui
  õiglase ülemineku fondist sellele prioriteedile antava toetuse
  summa, kuid ei ületa kõnealust summat üle kolme korra
  . | Õiglase ülemineku fondi prioriteet või prioriteedid hõlmavad õiglase ülemineku fondi vahendeid, mis koosnevad õiglase ülemineku fondi kogueraldisest või osalisest eraldisest liikmesriikidele ning
  vahenditest, mis korraldusasutus võib otsustada üle kanda
  määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artikli [21a] kohaselt. Õiglase ülemineku fondi üle kantavate ERFi ja ESF+ vahendite summa
  ei tohi ületada rohkem kui poolteist korda
  õiglase ülemineku fondist sellele prioriteedile antava toetuse
  summat
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Õiglase ülemineku fondi prioriteet või prioriteedid hõlmavad õiglase ülemineku fondi vahendeid, mis koosnevad õiglase ülemineku fondi kogueraldisest või osalisest eraldisest liikmesriikidele ning määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artikli [21a] kohaselt
  üle kantud vahenditest
  . Õiglase ülemineku fondi prioriteedile üle kantavate ERFi ja ESF+ vahendite
  kogu
  summa
  peab olema vähemalt
  poolteist korda
  suurem kui
  õiglase ülemineku fondist sellele prioriteedile antava toetuse
  summa, kuid ei ületa kõnealust summat üle kolme korra
  .

üle kantud vahenditest

kogu

peab olema vähemalt

suurem kui

summa, kuid ei ületa kõnealust summat üle kolme korra

Õiglase ülemineku fondi prioriteet või prioriteedid hõlmavad õiglase ülemineku fondi vahendeid, mis koosnevad õiglase ülemineku fondi kogueraldisest või osalisest eraldisest liikmesriikidele ning
  vahenditest, mis korraldusasutus võib otsustada üle kanda
  määruse (EL) [uus ühissätete määrus] artikli [21a] kohaselt. Õiglase ülemineku fondi üle kantavate ERFi ja ESF+ vahendite summa
  ei tohi ületada rohkem kui poolteist korda
  õiglase ülemineku fondist sellele prioriteedile antava toetuse
  summat
  .

vahenditest, mis korraldusasutus võib otsustada üle kanda

ei tohi ületada rohkem kui poolteist korda

summat

Motivatsioon

Motivatsioon

Liikmesriikidele tuleks anda suurem paindlikkus ERFist ja ESF±ist õiglase ülemineku fondi ülekantavate summade üle otsustamisel. See piiraks ka võimalikku kulukohustustest vabastamist juhul, kui abi vastuvõtmise suutlikkus on kõige enam mõjutatud territooriumidel väike.

Muudatusettepanek 10

Muudatusettepanek 10

Lisada artikli 6 lõike 2 lõppu lõige

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon kiidab ERFi ja ESF+ vahendite ümberpaigutamise õiglase ülemineku fondist toetatavasse prioriteeti heaks üksnes juhul, kui ümberpaigutuse kogusumma ei ületa 20 % esialgsest rakenduskavas ettenähtud ERFi ja ESF+ eraldisest (arvutatud fondi kohta). |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Komisjon kiidab ERFi ja ESF+ vahendite ümberpaigutamise õiglase ülemineku fondist toetatavasse prioriteeti heaks üksnes juhul, kui ümberpaigutuse kogusumma ei ületa 20 % esialgsest rakenduskavas ettenähtud ERFi ja ESF+ eraldisest (arvutatud fondi kohta).

Komisjon kiidab ERFi ja ESF+ vahendite ümberpaigutamise õiglase ülemineku fondist toetatavasse prioriteeti heaks üksnes juhul, kui ümberpaigutuse kogusumma ei ületa 20 % esialgsest rakenduskavas ettenähtud ERFi ja ESF+ eraldisest (arvutatud fondi kohta).

Motivatsioon

Motivatsioon

Viia õigusakti tekst vastavusse seletuskirjaga.

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

Artikli 7 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid koostavad koos asjaomaste territooriumide vastavate ametiasutustega ühe õiglase ülemineku territoriaalse kava või mitu õiglase ülemineku territoriaalset kava, mis hõlmavad üht või mitut mõjutatud territooriumi, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 (mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 868/2014) kehtestatud ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse
  3
  . tasandile (edaspidi „NUTS
  3
  . tasandi piirkonnad“) või selle osadele, vastavalt II lisas esitatud vormile. Territooriumid peavad olema sellised, mis on ülemineku majandusliku ja sotsiaalse mõju tõttu kõige negatiivsemalt mõjutatud, eelkõige seoses eeldatava töökohtade kaotamisega fossiilkütuse tootmises ja kasutamises ning suurima kasvuhoonegaaside heitemahukusega tööstusrajatiste tootmisprotsesside ümberkujundamise vajadusega. | 1.   Liikmesriigid koostavad koos asjaomaste territooriumide vastavate ametiasutustega ühe õiglase ülemineku territoriaalse kava või mitu õiglase ülemineku territoriaalset kava, mis hõlmavad üht või mitut mõjutatud territooriumi, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 (mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 868/2014) kehtestatud ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse
  2
  . tasandile (edaspidi „NUTS
  2
  . tasandi piirkonnad“) või selle osadele, vastavalt II lisas esitatud vormile. Territooriumid peavad olema sellised, mis on ülemineku majandusliku ja sotsiaalse mõju tõttu kõige negatiivsemalt mõjutatud, eelkõige seoses eeldatava töökohtade kaotamisega fossiilkütuse tootmises ja kasutamises ning suurima kasvuhoonegaaside heitemahukusega tööstusrajatiste tootmisprotsesside ümberkujundamise vajadusega. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid koostavad koos asjaomaste territooriumide vastavate ametiasutustega ühe õiglase ülemineku territoriaalse kava või mitu õiglase ülemineku territoriaalset kava, mis hõlmavad üht või mitut mõjutatud territooriumi, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 (mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 868/2014) kehtestatud ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse
  3
  . tasandile (edaspidi „NUTS
  3
  . tasandi piirkonnad“) või selle osadele, vastavalt II lisas esitatud vormile. Territooriumid peavad olema sellised, mis on ülemineku majandusliku ja sotsiaalse mõju tõttu kõige negatiivsemalt mõjutatud, eelkõige seoses eeldatava töökohtade kaotamisega fossiilkütuse tootmises ja kasutamises ning suurima kasvuhoonegaaside heitemahukusega tööstusrajatiste tootmisprotsesside ümberkujundamise vajadusega.

1.   Liikmesriigid koostavad koos asjaomaste territooriumide vastavate ametiasutustega ühe õiglase ülemineku territoriaalse kava või mitu õiglase ülemineku territoriaalset kava, mis hõlmavad üht või mitut mõjutatud territooriumi, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 (mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 868/2014) kehtestatud ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse
  2
  . tasandile (edaspidi „NUTS
  2
  . tasandi piirkonnad“) või selle osadele, vastavalt II lisas esitatud vormile. Territooriumid peavad olema sellised, mis on ülemineku majandusliku ja sotsiaalse mõju tõttu kõige negatiivsemalt mõjutatud, eelkõige seoses eeldatava töökohtade kaotamisega fossiilkütuse tootmises ja kasutamises ning suurima kasvuhoonegaaside heitemahukusega tööstusrajatiste tootmisprotsesside ümberkujundamise vajadusega.

Motivatsioon

Motivatsioon

Ülemineku negatiivne ülekanduv mõju ei piirdu NUTS 3. tasandi territooriumidega, vaid mõjutab tõenäoliselt ka ümbritsevaid territooriume. Sel põhjusel ja juhtimise lihtsustamiseks tundub asjakohasem keskendada toetus NUTS 2. tasandile.

Muudatusettepanek 12

Muudatusettepanek 12

Artikli 7 lõike 2 punkt b (uus)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | b) | (uus) selge kohustus tagada Pariisi kokkuleppe rakendamisel sotsiaalselt aus ja õiglane rohelisele majandusele üleminek; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

b)

(uus) selge kohustus tagada Pariisi kokkuleppe rakendamisel sotsiaalselt aus ja õiglane rohelisele majandusele üleminek;

(uus) selge kohustus tagada Pariisi kokkuleppe rakendamisel sotsiaalselt aus ja õiglane rohelisele majandusele üleminek;

Motivatsioon

Motivatsioon

Õiglase ülemineku territoriaalsed kavad tuleks heaks kiita üksnes juhul, kui need sisaldavad selget kohustust saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid, nagu rõhutati Euroopa Ülemkogu 18. oktoobri 2019. aasta kohtumisel.

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Artikli 7 lõike 2 punkt c (uus)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | c) | (uus) selge kohustus saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne EL ja 2030. aastaks seatud vähendamiseesmärgid; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

c)

(uus) selge kohustus saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne EL ja 2030. aastaks seatud vähendamiseesmärgid;

(uus) selge kohustus saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne EL ja 2030. aastaks seatud vähendamiseesmärgid;

Motivatsioon

Motivatsioon

Õiglase ülemineku territoriaalsed kavad tuleks heaks kiita üksnes juhul, kui need sisaldavad selget kohustust saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne EL ja 2030. aastaks seatud vähendamiseesmärgid, nagu rõhutati Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta kohtumisel.

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Artikli 7 lõike 2 punkt c

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | hinnang, mis antakse kõige negatiivsemalt mõjutatud territooriumide üleminekuprobleemidele, sealhulgas kliimaneutraalsele majandusele ülemineku sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnamõju, ning milles tehakse kindlaks mõjutatud töökohtade ja kaotatavate töökohtade võimalik arv, arenguvajadused ja -eesmärgid 2030. aastaks, mis on seotud suure kasvuhoonegaaside heitemahukusega tegevusalade ümberkujundamise või lõpetamisega kõnealustel territooriumidel; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

c)

hinnang, mis antakse kõige negatiivsemalt mõjutatud territooriumide üleminekuprobleemidele, sealhulgas kliimaneutraalsele majandusele ülemineku sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnamõju, ning milles tehakse kindlaks mõjutatud töökohtade ja kaotatavate töökohtade võimalik arv, arenguvajadused ja -eesmärgid 2030. aastaks, mis on seotud suure kasvuhoonegaaside heitemahukusega tegevusalade ümberkujundamise või lõpetamisega kõnealustel territooriumidel;

| c) | hinnang, mis antakse kõige negatiivsemalt mõjutatud territooriumide üleminekuprobleemidele, sealhulgas kliimaneutraalsele majandusele ülemineku sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnamõju, ning milles tehakse kindlaks mõjutatud töökohtade ja kaotatavate töökohtade võimalik arv, arenguvajadused ja -eesmärgid 2030. aastaks, mis on seotud suure kasvuhoonegaaside heitemahukusega tegevusalade ümberkujundamise või lõpetamisega kõnealustel territooriumidel
  , samuti hinnang selle kohta, milline on ülemineku negatiivne ülekanduv mõju naaberpiirkondadele
  ; |
| --- | --- |

c)

hinnang, mis antakse kõige negatiivsemalt mõjutatud territooriumide üleminekuprobleemidele, sealhulgas kliimaneutraalsele majandusele ülemineku sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnamõju, ning milles tehakse kindlaks mõjutatud töökohtade ja kaotatavate töökohtade võimalik arv, arenguvajadused ja -eesmärgid 2030. aastaks, mis on seotud suure kasvuhoonegaaside heitemahukusega tegevusalade ümberkujundamise või lõpetamisega kõnealustel territooriumidel
  , samuti hinnang selle kohta, milline on ülemineku negatiivne ülekanduv mõju naaberpiirkondadele
  ;

, samuti hinnang selle kohta, milline on ülemineku negatiivne ülekanduv mõju naaberpiirkondadele

Motivatsioon

Motivatsioon

Õiglase ülemineku territoriaalses kavas tuleb nõuetekohaselt hinnata ülemineku võimalikku negatiivset ülekanduvat mõju.

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Artikli 7 lõike 2 punkt f

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| f) | juhtimismehhanismide (partnerluskokkulepped, kavandatud järelevalve- ja hindamismeetmed ning vastutavad asutused) kirjeldus; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

f)

juhtimismehhanismide (partnerluskokkulepped, kavandatud järelevalve- ja hindamismeetmed ning vastutavad asutused) kirjeldus;

| f) | juhtimismehhanismide (partnerluskokkulepped, kavandatud järelevalve- ja hindamismeetmed ning vastutavad asutused) kirjeldus
  , juhul kui see erineb programmis juba kirjeldatud elementidest, nagu on määratletud määruse (EL) [uus ühissätete määrus] V lisas; kohalikke ja piirkondlike omavalitsusi tuleb sellesse täielikult kaasata; |
| --- | --- |

f)

juhtimismehhanismide (partnerluskokkulepped, kavandatud järelevalve- ja hindamismeetmed ning vastutavad asutused) kirjeldus
  , juhul kui see erineb programmis juba kirjeldatud elementidest, nagu on määratletud määruse (EL) [uus ühissätete määrus] V lisas; kohalikke ja piirkondlike omavalitsusi tuleb sellesse täielikult kaasata;

, juhul kui see erineb programmis juba kirjeldatud elementidest, nagu on määratletud määruse (EL) [uus ühissätete määrus] V lisas; kohalikke ja piirkondlike omavalitsusi tuleb sellesse täielikult kaasata;

Motivatsioon

Motivatsioon

Lihtsustamismeetmena tuleks esitada üksnes teave, mis erineb programmis juba kirjeldatud elementidest kooskõlas dokumendiga „Näidisvorm ERFist (tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärk), ESF+-st, õiglase ülemineku fondist, Ühtekuuluvusfondist ja EMKF-st toetatavate programmide jaoks (artikli 16 lõige 3)“ (ühissätete määruse V lisa).
  Lisaks tuleb kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi pidada selles protsessis olulisteks sidusrühmadeks.

Lisaks tuleb kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi pidada selles protsessis olulisteks sidusrühmadeks.

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Artikli 7 lõike 2 punkt h

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| h) | kui toetust antakse tulusateks investeeringuteks muudesse ettevõtetesse kui VKEd, siis
  selliste toimingute ja ettevõtete täielik loetelu ning
  sellise toetuse vajalikkuse põhjendus puudujääkide analüüsi abil, mis näitab, et eeldatavasti kaotatavate töökohtade arv on suurem kui ilma investeeringuta loodud töökohtade arv; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

h)

kui toetust antakse tulusateks investeeringuteks muudesse ettevõtetesse kui VKEd, siis
  selliste toimingute ja ettevõtete täielik loetelu ning
  sellise toetuse vajalikkuse põhjendus puudujääkide analüüsi abil, mis näitab, et eeldatavasti kaotatavate töökohtade arv on suurem kui ilma investeeringuta loodud töökohtade arv;

selliste toimingute ja ettevõtete täielik loetelu ning

| h) | kui toetust antakse tulusateks
  ja jätkusuutlikeks
  investeeringuteks muudesse ettevõtetesse kui VKEd, siis sellise toetuse vajalikkuse põhjendus puudujääkide analüüsi abil, mis näitab, et eeldatavasti kaotatavate töökohtade arv on suurem kui ilma investeeringuta loodud töökohtade arv; |
| --- | --- |

h)

kui toetust antakse tulusateks
  ja jätkusuutlikeks
  investeeringuteks muudesse ettevõtetesse kui VKEd, siis sellise toetuse vajalikkuse põhjendus puudujääkide analüüsi abil, mis näitab, et eeldatavasti kaotatavate töökohtade arv on suurem kui ilma investeeringuta loodud töökohtade arv;

ja jätkusuutlikeks

Motivatsioon

Motivatsioon

Toimingute ja (suur)ettevõtete täieliku loetelu esitamine õiglase ülemineku fondi programmitöö etapis ei paista olevat eriti tehtav ning see võib põhjustada viivitusi juba programmitöö perioodi alguses. Lisaks on selline lähenemisviis otseselt vastuolus lihtsustamispüüdlustega, mille tulemusena loobuti muu hulgas eraldi menetlustest, mida kohaldatakse suurprojektide suhtes kehtiva ühissätete määruse artiklite 100–103 alusel.

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

Artikli 7 lõike 2 punkt i

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | kui toetust antakse investeeringuteks, mille eesmärk on saavutada direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamine, siis
  toetatavate tegevuste täielik loetelu ja
  põhjendus selle kohta, et
  need
  aitavad kaasa kliimaneutraalsele majandusele üleminekule ja vähendavad märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heidet, olles oluliselt väiksemad asjakohastest võrdlusalustest, mis on kehtestatud saastekvootide tasuta eraldamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ alusel, ning kui nende tulemuseks on märkimisväärse arvu töökohtade kaitse; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

i)

kui toetust antakse investeeringuteks, mille eesmärk on saavutada direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamine, siis
  toetatavate tegevuste täielik loetelu ja
  põhjendus selle kohta, et
  need
  aitavad kaasa kliimaneutraalsele majandusele üleminekule ja vähendavad märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heidet, olles oluliselt väiksemad asjakohastest võrdlusalustest, mis on kehtestatud saastekvootide tasuta eraldamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ alusel, ning kui nende tulemuseks on märkimisväärse arvu töökohtade kaitse;

toetatavate tegevuste täielik loetelu ja

need

| i) | kui toetust antakse investeeringuteks, mille eesmärk on saavutada direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamine, siis põhjendus selle kohta, et
  toetatavad tegevused
  aitavad kaasa kliimaneutraalsele majandusele üleminekule ja vähendavad märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heidet, olles oluliselt väiksemad asjakohastest võrdlusalustest, mis on kehtestatud saastekvootide tasuta eraldamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ alusel, ning kui nende tulemuseks on märkimisväärse arvu töökohtade kaitse; |
| --- | --- |

i)

kui toetust antakse investeeringuteks, mille eesmärk on saavutada direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamine, siis põhjendus selle kohta, et
  toetatavad tegevused
  aitavad kaasa kliimaneutraalsele majandusele üleminekule ja vähendavad märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heidet, olles oluliselt väiksemad asjakohastest võrdlusalustest, mis on kehtestatud saastekvootide tasuta eraldamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ alusel, ning kui nende tulemuseks on märkimisväärse arvu töökohtade kaitse;

toetatavad tegevused

Motivatsioon

Motivatsioon

Tegevuste täieliku loetelu esitamine õiglase ülemineku fondi programmitöö etapis ei paista olevat eriti tehtav ning see võib põhjustada viivitusi juba programmitöö perioodi alguses.

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Artikkel 8a (uus)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 8a





  1.
     
  Euroopa Komisjoni järelevalve all ja otsesel juhtimisel luuakse õiglase ülemineku platvorm (edaspidi „platvorm“), et võimaldada saadud kogemuste ja parimate tavade kahe- ja mitmepoolset vahetamist kõigis mõjutatud sektorites.






  2.
     
  Platvorm koosneb kahest tegevussuunast.










  a) | Tehnilised töörühmad, mis tegelevad konkreetsete probleemidega asjaomastes piirkondades ning hõlbustavad kogemuste ja parimate tavade vahetamist õiglase ülemineku territoriaalsete kavade ja üksikute tegevuste koostamisel. Tehnilised töörühmad, mis peaksid hõlmama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, moodustatakse õiglase ülemineku fondi tegevusvajaduste kohaselt, võttes arvesse toetatavate tegevuste valdkondlikku katvust.



  Tehnilised töörühmad teevad tihedat koostööd [uue InvestEU programmi] määruse (EL) artikli 20 kohaselt loodud InvestEU nõustamiskeskusega ja Euroopa Investeerimispanga asjaomaste talitustega, tagamaks, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oleks vajalik tehniline ja praktiline teave, et pääseda juurde InvestEU programmi ja Euroopa Investeerimispanga kaudu kättesaadavatele vahenditele. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Artikkel 8a

1.
     
  Euroopa Komisjoni järelevalve all ja otsesel juhtimisel luuakse õiglase ülemineku platvorm (edaspidi „platvorm“), et võimaldada saadud kogemuste ja parimate tavade kahe- ja mitmepoolset vahetamist kõigis mõjutatud sektorites.

2.
     
  Platvorm koosneb kahest tegevussuunast.

a)

Tehnilised töörühmad, mis tegelevad konkreetsete probleemidega asjaomastes piirkondades ning hõlbustavad kogemuste ja parimate tavade vahetamist õiglase ülemineku territoriaalsete kavade ja üksikute tegevuste koostamisel. Tehnilised töörühmad, mis peaksid hõlmama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, moodustatakse õiglase ülemineku fondi tegevusvajaduste kohaselt, võttes arvesse toetatavate tegevuste valdkondlikku katvust.

| b) | Õiglase ülemineku piirkondade iga-aastane foorum (edaspidi „foorum“), mis korraldatakse koostöös Euroopa Regioonide Komiteega. Foorum võimaldab kooskõlastada poliitikasuundumusi ja võtta need üle tehniliste töörühmade operatiivtegevusse. |
| --- | --- |

b)

Õiglase ülemineku piirkondade iga-aastane foorum (edaspidi „foorum“), mis korraldatakse koostöös Euroopa Regioonide Komiteega. Foorum võimaldab kooskõlastada poliitikasuundumusi ja võtta need üle tehniliste töörühmade operatiivtegevusse.

3.
     
  Komisjon kehtestab platvormi juhtimismehhanismide, liikmesuse, toimimise ja eelarve üksikasjaliku korra. Tagada tuleb kõigi valitsustasandite tasakaalustatud osalemine.

4.
     
  Platvormi tegevuskulud kaetakse tehnilise abi vahenditest artikli 3 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt.

Motivatsioon

Motivatsioon

Tuleks lisada praktilised sätted õiglase ülemineku platvormi loomise kohta, et muuta selle eesmärgid ja toimimine selgemaks.

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Artikli 10 lõige 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. | 4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega
  ja sidusrühmadega
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega
  ja sidusrühmadega
  .

Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad

Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad

COM(2020) 23 final

COM(2020) 23 final

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Artikli 21a lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Õiglase ülemineku fondile tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames kättesaadavate vahendite summat kooskõlas määruse (EL) [õiglase ülemineku fondi määrus] artikliga [3] täiendatakse ERFist, ESF+-st või nende kombinatsioonist saadavate vahenditega nende piirkondade kategooriast, kus asjaomane territoorium asub. ERFi ja ESF+ vahendite kogusumma, mis paigutatakse ümber õiglase ülemineku fondi, peab olema vähemalt
  poolteist korda
  suurem kui õiglase ülemineku fondi toetuse summa, kuid ei tohi olla selle toetuse summast rohkem kui
  kolm
  korda suurem. ERFist või ESF+-st ümberpaigutatud vahendid ei tohi mingil juhul ületada 20 % asjaomasele liikmesriigile vastavalt ERFist ja ESF+-st tehtud eraldisest. (...) | Õiglase ülemineku fondile tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames kättesaadavate vahendite summat kooskõlas määruse (EL) [õiglase ülemineku fondi määrus] artikliga [3] täiendatakse ERFist, ESF+-st või nende kombinatsioonist saadavate
  vahendite vabatahtliku ülekandmisega
  nende piirkondade kategooriast, kus asjaomane territoorium asub. ERFi ja ESF+ vahendite kogusumma, mis paigutatakse ümber õiglase ülemineku fondi, peab olema vähemalt
  poole
  suurem kui õiglase ülemineku fondi toetuse summa, kuid ei tohi olla selle toetuse summast rohkem kui
  poolteist
  korda suurem. ERFist või ESF+-st ümberpaigutatud vahendid ei tohi mingil juhul ületada 20 % asjaomasele liikmesriigile vastavalt ERFist ja ESF+-st tehtud eraldisest. (...) |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Õiglase ülemineku fondile tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames kättesaadavate vahendite summat kooskõlas määruse (EL) [õiglase ülemineku fondi määrus] artikliga [3] täiendatakse ERFist, ESF+-st või nende kombinatsioonist saadavate vahenditega nende piirkondade kategooriast, kus asjaomane territoorium asub. ERFi ja ESF+ vahendite kogusumma, mis paigutatakse ümber õiglase ülemineku fondi, peab olema vähemalt
  poolteist korda
  suurem kui õiglase ülemineku fondi toetuse summa, kuid ei tohi olla selle toetuse summast rohkem kui
  kolm
  korda suurem. ERFist või ESF+-st ümberpaigutatud vahendid ei tohi mingil juhul ületada 20 % asjaomasele liikmesriigile vastavalt ERFist ja ESF+-st tehtud eraldisest. (...)

poolteist korda

kolm

Õiglase ülemineku fondile tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames kättesaadavate vahendite summat kooskõlas määruse (EL) [õiglase ülemineku fondi määrus] artikliga [3] täiendatakse ERFist, ESF+-st või nende kombinatsioonist saadavate
  vahendite vabatahtliku ülekandmisega
  nende piirkondade kategooriast, kus asjaomane territoorium asub. ERFi ja ESF+ vahendite kogusumma, mis paigutatakse ümber õiglase ülemineku fondi, peab olema vähemalt
  poole
  suurem kui õiglase ülemineku fondi toetuse summa, kuid ei tohi olla selle toetuse summast rohkem kui
  poolteist
  korda suurem. ERFist või ESF+-st ümberpaigutatud vahendid ei tohi mingil juhul ületada 20 % asjaomasele liikmesriigile vastavalt ERFist ja ESF+-st tehtud eraldisest. (...)

vahendite vabatahtliku ülekandmisega

poole

poolteist

Motivatsioon

Motivatsioon

Liikmesriikidele tuleks anda suurem paindlikkus ERFist ja ESF±ist õiglase ülemineku fondi ülekantavate summade üle otsustamisel. See piiraks ka võimalikku kulukohustustest vabastamist juhul, kui abi vastuvõtmise suutlikkus on kõige enam mõjutatud territooriumidel väike.

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Artikli 59 lõige 3a (uus)

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Õiglase ülemineku fondist [õiglase ülemineku fondi] määruse (EL) kohast toetust saanud tegevuse korral tuleb õiglase ülemineku fondist saadud toetus tagasi maksta, kui kümne aasta jooksul pärast viimase makse tegemist toetust saanud liikmesriigile avatakse või taasavatakse õiglase ülemineku fondist saadud toetuse kasutamise kohas uus või ajutiselt suletud söe-, pruunsöe-, põlevkivi- või turbakaevandus. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3a.
     
  Õiglase ülemineku fondist [õiglase ülemineku fondi] määruse (EL) kohast toetust saanud tegevuse korral tuleb õiglase ülemineku fondist saadud toetus tagasi maksta, kui kümne aasta jooksul pärast viimase makse tegemist toetust saanud liikmesriigile avatakse või taasavatakse õiglase ülemineku fondist saadud toetuse kasutamise kohas uus või ajutiselt suletud söe-, pruunsöe-, põlevkivi- või turbakaevandus.

Motivatsioon

Motivatsioon

Toetuse eesmärk on aidata piirkondadel minna üle CO2-neutraalsele majandusele. See välistab uute kaevanduste ja/või turbakaevanduste avamise ning suletud kaevanduste taasavamise.

2

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | väljendab heameelt õiglase ülemineku fondi loomise üle, mis on peamine vahend kliimaneutraalsusele üleminekust kõige enam mõjutatud piirkondade toetamiseks; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt õiglase ülemineku fondi loomise üle, mis on peamine vahend kliimaneutraalsusele üleminekust kõige enam mõjutatud piirkondade toetamiseks;

| 2. | väljendab heameelt asjaolu üle, et õiglase ülemineku fondi ettepanekus on arvesse võetud komitee peamisi soovitusi, mis on esitatud komitee arvamuses sotsiaal-majanduslike struktuurimuutuste kohta Euroopa söekaevanduspiirkondades (1); |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt asjaolu üle, et õiglase ülemineku fondi ettepanekus on arvesse võetud komitee peamisi soovitusi, mis on esitatud komitee arvamuses sotsiaal-majanduslike struktuurimuutuste kohta Euroopa söekaevanduspiirkondades (1

| 3. | väljendab heameelt asjaolu üle, et fond toetab kõiki liikmesriike, kuid on siiski suunatud ainult kõige enam mõjutatud piirkondadele; Lisaks tuleks fondi nõuetekohaseks kontsentratsiooniks ja tõhususeks ning abi minimaalse osakaalu kindlaksmääramiseks võtta arvesse üksnes mõjutatud piirkondade elanikkonda; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt asjaolu üle, et fond toetab kõiki liikmesriike, kuid on siiski suunatud ainult kõige enam mõjutatud piirkondadele; Lisaks tuleks fondi nõuetekohaseks kontsentratsiooniks ja tõhususeks ning abi minimaalse osakaalu kindlaksmääramiseks võtta arvesse üksnes mõjutatud piirkondade elanikkonda;

| 4. | väljendab heameelt selle üle, et õiglase ülemineku fondi jaoks on kavandatud 11 270 459 000 eurot eraldisi (jooksevhindades) mitmeaastasest finantsraamistikust 2021–2027 ning 32 803 000 000 eurot lisaeraldisi (jooksevhindades) Euroopa taasterahastust, mis on hiiglaslik stiimul õiglase ülemineku fondi eesmärkide saavutamiseks; märgib murega, et jooksevhindades väljendatud summad võivad vähendada mitmeaastase finantsraamistiku eelarverubriikide eraldiste läbipaistvust ja võrreldavust; kutsub nõukogu üles lisama selle reaalselt lisaeraldistena mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) üle peetavatesse läbirääkimistesse; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt selle üle, et õiglase ülemineku fondi jaoks on kavandatud 11 270 459 000 eurot eraldisi (jooksevhindades) mitmeaastasest finantsraamistikust 2021–2027 ning 32 803 000 000 eurot lisaeraldisi (jooksevhindades) Euroopa taasterahastust, mis on hiiglaslik stiimul õiglase ülemineku fondi eesmärkide saavutamiseks; märgib murega, et jooksevhindades väljendatud summad võivad vähendada mitmeaastase finantsraamistiku eelarverubriikide eraldiste läbipaistvust ja võrreldavust; kutsub nõukogu üles lisama selle reaalselt lisaeraldistena mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) üle peetavatesse läbirääkimistesse;

| 5. | märgib murega, et Euroopa taasterahastust eraldatavad lisavahendid, mis toovad kaasa täiendavad kulukohustused aastatel 2021–2024, panevad korraldusasutused ja lõplikud abisaajad äärmiselt suure surve alla, kuna nad peavad uue programmitöö perioodi esimese nelja aasta jooksul valmistama ette, rakendama ja kulutama peaaegu 75 % kogueraldisest; |
| --- | --- |

5.

märgib murega, et Euroopa taasterahastust eraldatavad lisavahendid, mis toovad kaasa täiendavad kulukohustused aastatel 2021–2024, panevad korraldusasutused ja lõplikud abisaajad äärmiselt suure surve alla, kuna nad peavad uue programmitöö perioodi esimese nelja aasta jooksul valmistama ette, rakendama ja kulutama peaaegu 75 % kogueraldisest;

| 6. | peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni algatust toetada 2050. aastaks kliimaneutraalsele, kliimatundlikule ja keskkonda säästvale majandusele üleminekut, kasutades sihipäraseid meetmeid ja toetades kliimaneutraalsele majandusele üleminekust kõige enam mõjutatud piirkondi kindlal viisil ja lisavahendite abil; rõhutab, et neid lisavahendeid ei tohi mingil juhul võtta ühtekuuluvuspoliitika eelarvest; rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika tugev eelarve peab jääma peamiseks prioriteediks, et toetada kliimameetmete võtmist territoriaalsel tasandil; |
| --- | --- |

6.

peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni algatust toetada 2050. aastaks kliimaneutraalsele, kliimatundlikule ja keskkonda säästvale majandusele üleminekut, kasutades sihipäraseid meetmeid ja toetades kliimaneutraalsele majandusele üleminekust kõige enam mõjutatud piirkondi kindlal viisil ja lisavahendite abil; rõhutab, et neid lisavahendeid ei tohi mingil juhul võtta ühtekuuluvuspoliitika eelarvest; rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika tugev eelarve peab jääma peamiseks prioriteediks, et toetada kliimameetmete võtmist territoriaalsel tasandil;

| 7. | palub Euroopa Komisjonil paigutada uus õiglase ülemineku fond mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 rubriiki 2 („Ühtekuuluvus ja väärtused“) rubriigi 3 („Loodusvarad ja keskkond“) asemel ning kordab oma vastuseisu ühtekuuluvuspoliitika kavandatud kärbetele; meenutab oma üleskutset, et kogu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide riiklik kaasrahastamine tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti arvutustest välja jätta, ning leiab, et sama peaks kehtima ka õiglase ülemineku fondi puhul; |
| --- | --- |

7.

palub Euroopa Komisjonil paigutada uus õiglase ülemineku fond mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 rubriiki 2 („Ühtekuuluvus ja väärtused“) rubriigi 3 („Loodusvarad ja keskkond“) asemel ning kordab oma vastuseisu ühtekuuluvuspoliitika kavandatud kärbetele; meenutab oma üleskutset, et kogu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide riiklik kaasrahastamine tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti arvutustest välja jätta, ning leiab, et sama peaks kehtima ka õiglase ülemineku fondi puhul;

| 8. | viitab konkreetsetele raskustele, millega seisavad silmitsi fossiilkütustest suurel määral sõltuvad isoleeritud energiasüsteemidega piirkonnad, näiteks äärepoolseimad piirkonnad; toonitab, et energiaallikate jaotuse arendamine seoses territooriumi, vee, jäätmete ja energiaga on kesksel kohal nende energiastrateegias CO2-neutraalse majanduse poole liikumisel; |
| --- | --- |

8.

viitab konkreetsetele raskustele, millega seisavad silmitsi fossiilkütustest suurel määral sõltuvad isoleeritud energiasüsteemidega piirkonnad, näiteks äärepoolseimad piirkonnad; toonitab, et energiaallikate jaotuse arendamine seoses territooriumi, vee, jäätmete ja energiaga on kesksel kohal nende energiastrateegias CO2

| 9. | võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni muudetud hinnangu, et õiglase ülemineku mehhanismi kolm sammast toovad 2030. aastaks kaasa 150 miljardi euro suuruse investeeringu. Komitee tunneb siiski muret eeldatava finantsvõimenduse määra ja erainvesteeringute teostatavuse pärast mõne võimaliku projekti puhul; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni muudetud hinnangu, et õiglase ülemineku mehhanismi kolm sammast toovad 2030. aastaks kaasa 150 miljardi euro suuruse investeeringu. Komitee tunneb siiski muret eeldatava finantsvõimenduse määra ja erainvesteeringute teostatavuse pärast mõne võimaliku projekti puhul;

| 10. | nõuab, et õiglase ülemineku fondist ega õiglase ülemineku mehhanismist ei antaks toetust investeeringutele NUTS 3 piirkondadesse, kus on antud riiklik luba uue söe-, pruunsöe-, põlevkivi- või turbakaevanduse avamiseks või ajutiselt suletud söe-, pruunsöe-, põlevkivi- või turbakaevanduse taasavamiseks; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et õiglase ülemineku fondist ega õiglase ülemineku mehhanismist ei antaks toetust investeeringutele NUTS 3 piirkondadesse, kus on antud riiklik luba uue söe-, pruunsöe-, põlevkivi- või turbakaevanduse avamiseks või ajutiselt suletud söe-, pruunsöe-, põlevkivi- või turbakaevanduse taasavamiseks;

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et avaliku sektori laenude tasumine peaks piirduma projektidega, millel on pärast kliimaneutraalsele majandusele üleminekut mõõdetav mõju sotsiaalsete, majanduslike või keskkonnaalaste probleemide lahendamisele; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt selle üle, et avaliku sektori laenude tasumine peaks piirduma projektidega, millel on pärast kliimaneutraalsele majandusele üleminekut mõõdetav mõju sotsiaalsete, majanduslike või keskkonnaalaste probleemide lahendamisele;

| 12. | juhib tähelepanu sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad rahastama kliimaneutraalse majanduse suunas liikumise protsessi raames ka projekte, mis ei tooda piisavalt tulu ja mille jaoks nad ei saa toetust ühestki muust liidu programmist; tunneb sellega seoses heameelt, et on esitatud ettepanek võtta vastu määrus õiglase ülemineku mehhanismi raames loodava avaliku sektori laenurahastu kohta, millega toetatakse avaliku sektori asutusi õiglase ülemineku kavades kirjeldatud üleminekuprobleemidest tulenevate investeerimisvajaduste lahendamisel; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad rahastama kliimaneutraalse majanduse suunas liikumise protsessi raames ka projekte, mis ei tooda piisavalt tulu ja mille jaoks nad ei saa toetust ühestki muust liidu programmist; tunneb sellega seoses heameelt, et on esitatud ettepanek võtta vastu määrus õiglase ülemineku mehhanismi raames loodava avaliku sektori laenurahastu kohta, millega toetatakse avaliku sektori asutusi õiglase ülemineku kavades kirjeldatud üleminekuprobleemidest tulenevate investeerimisvajaduste lahendamisel;

| 13. | märgib, et Euroopa Investeerimispanga mehhanismidega seotud kogemustepagas ja nende kasutuselevõtt on kogu ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seas erinev, ja kutsub õiglase ülemineku mehhanismi kolmanda samba edu saavutamiseks Euroopa Komisjoni üles tagama, et asjaomased liikmesriigid annaksid piisavalt praktilist ja tehnilist abi neile kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kes soovivad asjaomaseid Euroopa Investeerimispanga mehhanisme kasutada; |
| --- | --- |

13.

märgib, et Euroopa Investeerimispanga mehhanismidega seotud kogemustepagas ja nende kasutuselevõtt on kogu ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seas erinev, ja kutsub õiglase ülemineku mehhanismi kolmanda samba edu saavutamiseks Euroopa Komisjoni üles tagama, et asjaomased liikmesriigid annaksid piisavalt praktilist ja tehnilist abi neile kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kes soovivad asjaomaseid Euroopa Investeerimispanga mehhanisme kasutada;

| 14. | võtab teadmiseks õiglase ülemineku fondist, ERFist ja ESF±ist antava toetuse ulatuse ühtlustamise, kuna enamikku õiglase ülemineku fondist toetatavatest tegevustest saab rahastada ka ERFi ja ESF±i eesmärkide raames; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks õiglase ülemineku fondist, ERFist ja ESF±ist antava toetuse ulatuse ühtlustamise, kuna enamikku õiglase ülemineku fondist toetatavatest tegevustest saab rahastada ka ERFi ja ESF±i eesmärkide raames;

| 15. | on mures, et õiglase ülemineku fond võib põhjustada viivitusi ühtekuuluvuspoliitika põhiprogrammide rakendamisel; on samuti mures keerukuse ja bürokraatia pärast, mida selle uue fondi haldamine võib tekitada ühtekuuluvuspoliitika põhiprogrammide haldamisele; |
| --- | --- |

15.

on mures, et õiglase ülemineku fond võib põhjustada viivitusi ühtekuuluvuspoliitika põhiprogrammide rakendamisel; on samuti mures keerukuse ja bürokraatia pärast, mida selle uue fondi haldamine võib tekitada ühtekuuluvuspoliitika põhiprogrammide haldamisele;

| 16. | peab kahetsusväärseks, et komisjoni ettepaneku eesmärk on luua programmid NUTS 3. tasandil, mitte NUTS 2. tasandil, mis on ühtekuuluvuspoliitika põhiprogrammide rakendamise tasand. See ettepanek on vastuolus funktsionaalsete piirkondade mõistega, arvestades et need piirkonnad ei pruugi olla identsed NUTS 3. haldusaladega. Komitee rõhutab, et NUTS 2. tasandil tuleks nõuda ainult ühte vastavat territoriaalset kava; |
| --- | --- |

16.

peab kahetsusväärseks, et komisjoni ettepaneku eesmärk on luua programmid NUTS 3. tasandil, mitte NUTS 2. tasandil, mis on ühtekuuluvuspoliitika põhiprogrammide rakendamise tasand. See ettepanek on vastuolus funktsionaalsete piirkondade mõistega, arvestades et need piirkonnad ei pruugi olla identsed NUTS 3. haldusaladega. Komitee rõhutab, et NUTS 2. tasandil tuleks nõuda ainult ühte vastavat territoriaalset kava;

| 17. | kutsub üles laiendama õiglase ülemineku fondi toetuse ulatust nii, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid kokkuleppel Euroopa Komisjoni ja liikmesriikidega lisada oma õiglase ülemineku territoriaalsetesse kavadesse uusi toetuskõlblikke projekte; Komitee nõuab lisaks, et fondile eraldatud vahendite jaotamise olulise näitajana võetaks arvesse töötust, eelkõige noorte töötust; |
| --- | --- |

17.

kutsub üles laiendama õiglase ülemineku fondi toetuse ulatust nii, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid kokkuleppel Euroopa Komisjoni ja liikmesriikidega lisada oma õiglase ülemineku territoriaalsetesse kavadesse uusi toetuskõlblikke projekte; Komitee nõuab lisaks, et fondile eraldatud vahendite jaotamise olulise näitajana võetaks arvesse töötust, eelkõige noorte töötust;

| 18. | nõuab, et kohalikud ja piirkondlikud sidusrühmad kaasataks tihedalt õiglase ülemineku territoriaalsete kavade koostamisse, arvestades et õiglase ülemineku fondi rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames ning ERFi ja ESF+ vahendid on tihedalt seotud õiglase ülemineku fondi toetusega; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et kohalikud ja piirkondlikud sidusrühmad kaasataks tihedalt õiglase ülemineku territoriaalsete kavade koostamisse, arvestades et õiglase ülemineku fondi rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames ning ERFi ja ESF+ vahendid on tihedalt seotud õiglase ülemineku fondi toetusega;

| 19. | palub komisjonil anda rohkem suuniseid selle kohta, kuidas ta kavatseb aidata korraldusasutusi ja piirkondi õiglase ülemineku territoriaalsete kavade koostamisel, võttes arvesse, et õiglase ülemineku fondi määruse ettepanekut ja selle lisasid võidakse veel oluliselt muuta. Komitee hoiatab lisaviivituste eest nende programmide koostamisel, mille puhul õiglase ülemineku fondi toetus sõltub õiglase ülemineku territoriaalsete kavade heakskiitmise kohustuse tõttu ERFi ja ESF+ toetusest; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil anda rohkem suuniseid selle kohta, kuidas ta kavatseb aidata korraldusasutusi ja piirkondi õiglase ülemineku territoriaalsete kavade koostamisel, võttes arvesse, et õiglase ülemineku fondi määruse ettepanekut ja selle lisasid võidakse veel oluliselt muuta. Komitee hoiatab lisaviivituste eest nende programmide koostamisel, mille puhul õiglase ülemineku fondi toetus sõltub õiglase ülemineku territoriaalsete kavade heakskiitmise kohustuse tõttu ERFi ja ESF+ toetusest;

| 20. | rõhutab, et mõjutatud piirkonnad ei peaks olema kohustatud oma õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades esitama ammendavat loetelu potentsiaalsetest ettevõtetest ja/või tegevustest, millele nad võivad toetust anda, kuna see võib põhjustada viivitusi kavade vastuvõtmisel ja põhjustada korraldusasutustele tarbetut halduskoormust. Komitee juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et komisjoni uue ühissätete määruse ettepanekust on jäetud välja eraldi menetlus suurprojektide vastuvõtmiseks ning et selline abisaajate ja/või tegevuste loetelu võib seda jälle muuta; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et mõjutatud piirkonnad ei peaks olema kohustatud oma õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades esitama ammendavat loetelu potentsiaalsetest ettevõtetest ja/või tegevustest, millele nad võivad toetust anda, kuna see võib põhjustada viivitusi kavade vastuvõtmisel ja põhjustada korraldusasutustele tarbetut halduskoormust. Komitee juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et komisjoni uue ühissätete määruse ettepanekust on jäetud välja eraldi menetlus suurprojektide vastuvõtmiseks ning et selline abisaajate ja/või tegevuste loetelu võib seda jälle muuta;

| 21. | nõuab, et õiglase ülemineku fondi tehtavate ülekannete ülempiir oleks 20 % esialgsetest rakenduskavas ettenähtud ERFi ja ESF+ eraldistest. Komitee teeb ettepaneku anda korraldusasutustele suurem paindlikkus, muutes vabatahtlikuks määruse ettepaneku artikli 6 lõike 2 alusel teostatavad ümberpaigutused, mille maksimaalne summa võib olla kuni poolteist korda suurem õiglase ülemineku fondist saadavast toetusest ja seda ainult asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste loal; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et õiglase ülemineku fondi tehtavate ülekannete ülempiir oleks 20 % esialgsetest rakenduskavas ettenähtud ERFi ja ESF+ eraldistest. Komitee teeb ettepaneku anda korraldusasutustele suurem paindlikkus, muutes vabatahtlikuks määruse ettepaneku artikli 6 lõike 2 alusel teostatavad ümberpaigutused, mille maksimaalne summa võib olla kuni poolteist korda suurem õiglase ülemineku fondist saadavast toetusest ja seda ainult asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste loal;

| 22. | rõhutab, kui oluline on vältida tarbetut halduskoormust, nähes selgelt ette õiglase ülemineku fondi programmitöö ja seirekava mõju eelhindamise; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, kui oluline on vältida tarbetut halduskoormust, nähes selgelt ette õiglase ülemineku fondi programmitöö ja seirekava mõju eelhindamise;

| 23. | märgib, et õiglase ülemineku fondi investeerimisprioriteedid esitatakse asjaomastes riigiaruannetes, mis on osa Euroopa poolaasta protsessist; rõhutab, et piirkonnad ei ole ikka veel ametlikult selle protsessiga seotud, ning leiab, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tuleb anda suurem roll õiglase ülemineku fondi eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

23.

märgib, et õiglase ülemineku fondi investeerimisprioriteedid esitatakse asjaomastes riigiaruannetes, mis on osa Euroopa poolaasta protsessist; rõhutab, et piirkonnad ei ole ikka veel ametlikult selle protsessiga seotud, ning leiab, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tuleb anda suurem roll õiglase ülemineku fondi eesmärkide saavutamiseks;

| 24. | toetab asjaolu, et määruses määratletakse konkreetsed elemendid, mis tuleb lisada õiglase ülemineku territoriaalsetesse kavadesse. Komitee kutsub seadusandjat üles lisama neile elementidele selge kohustuse järgida Pariisi kokkuleppe eesmärke ning ELi eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja 2030. aastaks seatud vähendamiseesmärke; |
| --- | --- |

24.

toetab asjaolu, et määruses määratletakse konkreetsed elemendid, mis tuleb lisada õiglase ülemineku territoriaalsetesse kavadesse. Komitee kutsub seadusandjat üles lisama neile elementidele selge kohustuse järgida Pariisi kokkuleppe eesmärke ning ELi eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja 2030. aastaks seatud vähendamiseesmärke;

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et üleminekuetapis söepiirkondade platvorm loodi esialgselt selleks, et keskenduda söekaevanduspiirkondadele, kus söekaevandustegevus veel kestab, ja eesmärk oli laiendada teises etapis algatuse kohaldamisala kõigile CO2-mahukate piirkondadele. Komitee rõhutab, et üleminekuga silmitsi seisvad piirkonnad peavad tegelema sarnaste takistustega ning et uus platvorm peaks seetõttu pakkuma nõustamisteenuseid, abistama korraldusasutusi ja toetusesaajaid nende projektiideede ja praktilise rakendamisega kohapeal ning toimima ka heade tavade vahetamise kohana; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu sellele, et üleminekuetapis söepiirkondade platvorm loodi esialgselt selleks, et keskenduda söekaevanduspiirkondadele, kus söekaevandustegevus veel kestab, ja eesmärk oli laiendada teises etapis algatuse kohaldamisala kõigile CO2

| 26. | toetab sellega seoses õiglase ülemineku platvormi loomist, mis peaks tuginema CO2-mahukate piirkondade ja teiste selliste piirkondade headele kogemustele, mis on suutnud edukalt minna fossiilkütustelt üle puhastele energiaallikatele. Komitee rõhutab, et see platvorm peaks tagama, et kõik asjaomased komisjoni talitused ja Euroopa Investeerimispank teevad tihedat koostööd, et tegeleda struktuurimuutustega mõjutatud piirkondades. Komitee kohustub osalema aktiivselt õiglase ülemineku platvormi toimimises, eelkõige korraldades koos Euroopa Komisjoniga õiglase ülemineku piirkondade iga-aastase foorumi; |
| --- | --- |

26.

toetab sellega seoses õiglase ülemineku platvormi loomist, mis peaks tuginema CO2

| 27. | rõhutab, et riigiabi käsitlevad ELi sätted peavad võimaldama paindlikkust, kui üleminekuetapis olevad abikõlblikud piirkonnad soovivad meelitada ligi erainvesteeringuid. Komitee kordab komisjonile oma üleskutset võtta uute suuniste koostamisel arvesse ka struktuurimuutustega seotud probleeme mõjutatud piirkondades ja tagada nende piirkondade piisav paindlikkus, et nad saaksid oma projekte rakendada sotsiaalselt ja majanduslikult elujõulisel viisil; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et riigiabi käsitlevad ELi sätted peavad võimaldama paindlikkust, kui üleminekuetapis olevad abikõlblikud piirkonnad soovivad meelitada ligi erainvesteeringuid. Komitee kordab komisjonile oma üleskutset võtta uute suuniste koostamisel arvesse ka struktuurimuutustega seotud probleeme mõjutatud piirkondades ja tagada nende piirkondade piisav paindlikkus, et nad saaksid oma projekte rakendada sotsiaalselt ja majanduslikult elujõulisel viisil;

| 28. | rõhutab, et selliste tulusate investeeringute toetamine, mis tehakse õiglase ülemineku fondist muudesse ettevõtetesse kui VKEd, ei tohiks piirduda nende valdkondadega, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c kohaste riigiabi eeskirjade alusel riigiabikõlblikud. Riigiabiõigus peaks selle asemel võimaldama kõigil õiglase ülemineku fondist toetust saavatel piirkondadel võidelda tõhusalt töökohtade kadumise ohuga varajases etapis. See tuleks tagada ka üldise grupierandi määruse vastava kohandamisega; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et selliste tulusate investeeringute toetamine, mis tehakse õiglase ülemineku fondist muudesse ettevõtetesse kui VKEd, ei tohiks piirduda nende valdkondadega, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c kohaste riigiabi eeskirjade alusel riigiabikõlblikud. Riigiabiõigus peaks selle asemel võimaldama kõigil õiglase ülemineku fondist toetust saavatel piirkondadel võidelda tõhusalt töökohtade kadumise ohuga varajases etapis. See tuleks tagada ka üldise grupierandi määruse vastava kohandamisega;

| 29. | rõhutab, et kliimaneutraalsele majandusele üleminekust enim mõjutatud piirkondadele tuleks anda võimalus aktiivselt ja võimalikult varakult võidelda sellega seotud struktuurimuutuste vastu. Seetõttu soovitab Euroopa Regioonide Komitee, et riigiabiõiguse tulevased kohandused, nt Euroopa Komisjoni uue suunisega, mis põhineb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktil b või c, peaksid tagama, et abi antakse sõltumata abistatava piirkonna staatusest kehtivate eeskirjade alusel; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et kliimaneutraalsele majandusele üleminekust enim mõjutatud piirkondadele tuleks anda võimalus aktiivselt ja võimalikult varakult võidelda sellega seotud struktuurimuutuste vastu. Seetõttu soovitab Euroopa Regioonide Komitee, et riigiabiõiguse tulevased kohandused, nt Euroopa Komisjoni uue suunisega, mis põhineb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktil b või c, peaksid tagama, et abi antakse sõltumata abistatava piirkonna staatusest kehtivate eeskirjade alusel;

| 30. | tunnistab aruka spetsialiseerumise strateegiate rolli uue õiglase ülemineku fondi ühe peamise rakendusvahendina; |
| --- | --- |

30.

tunnistab aruka spetsialiseerumise strateegiate rolli uue õiglase ülemineku fondi ühe peamise rakendusvahendina;

| 31. | rõhutab, et Euroopa Regioonide Komitee on koostanud küsimustiku, et analüüsida riigiabi eeskirjade vajalikku muutmist seoses struktuurimuutustega Euroopa söekaevanduspiirkondades (2); rõhutab, et tulemuste kohaselt tuleb üleminekut toetada riigiabist, et meelitada ligi ettevõtjaid, kes saaksid korvata töökohtade kaotusi ja lisandväärtuse vähenemist, ning et riigiabi eeskirjad peaksid olema paindlikumad, eriti mis puudutab investeeringuid taristusse, energiatõhusust, energiaga seotud investeerimist ja taastuvenergiat; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et Euroopa Regioonide Komitee on koostanud küsimustiku, et analüüsida riigiabi eeskirjade vajalikku muutmist seoses struktuurimuutustega Euroopa söekaevanduspiirkondades (2

| 32. | pooldab asjaolu, et seadusandlik ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 175, mille keskmes on ühtekuuluvus, ning on seisukohal, et ettepanekus tuuakse selgelt välja selle Euroopa lisaväärtus ning et see on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

32.

pooldab asjaolu, et seadusandlik ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 175, mille keskmes on ühtekuuluvus, ning on seisukohal, et ettepanekus tuuakse selgelt välja selle Euroopa lisaväärtus ning et see on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega.

Brüssel, 2. juuli 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Euroopa Regioonide komitee arvamus teemal „Sotsiaal-majanduslikud struktuurimuutused Euroopa söekaevanduspiirkondades“ (ELT C 39, 5.2.2020, lk 58).

1

(2)  https://cor.europa.eu/et/news/Pages/report-coal.aspx

2

---